national biodiversity
strategy of
the czech republic
ministry of the environment of the czech republic
2005
strategie ochrany-eng-iv indd 6 5 4 2006 10 23 31
national biodiversity
strategy of
the czech republic
ministry of the environment of the czech republic
2005
strategie ochrany-eng-iv indd 3 5 4 2006 10 23 30
strategie ochrany-eng-iv indd 4 5 4 2006 10 23 30
the government of the czech republic
resolution of the government of the czech republic
of may 25 2005 no 620
on the national biodiversity strategy of the czech republic
the government i approves the national biodiversity strategy of the czech republic contained in part iii of the material ref no 710 05 which is required as a part of implementation of article no 6 of the convention on biological diversity hereinafter referred to as strategy” ii requires that 1 the minister of the environment in cooperation with the minister of agriculture a prepares the action plans of the strategy by may 25 2008 b elaborates a system of implementation indicators evaluating progress in fulﬁ lling the strategy goals and an assessment schedule of reaching the strategy goals c ensures continuous information campaign and presentation of the importance of biological diversity and sustainable use of its components d updates strategy after 10 years of its validity e submits to the government the assessment of the strategy and fulﬁ lling its goals in accordance with point ii 2 of this resolution by december 31 2015 2 the deputy prime minister and minister of transport ministers of the environment agriculture foreign affairs regional development industry and trade informatics and of education youth and sports take into consideration goals of the strategy in all programme and sectoral materials policies strategies concepts and legal enactments to be implemented by the deputy prime minister and minister of transport ministers of the environment agriculture foreign affairs regional development transport and trade informatics and of education youth and sports
prime minister ing jiří p a r o u b e k strategie ochrany-eng-iv indd 5 5 4 2006 10 23 30
front page pictures petr holub mělnicko z řípu františek šilhan lynx františek jaskula gentiana asclepiadea data contained in this publication are dated to 25 may 2005 if not stated otherwise the publication was printed out from the ministry of the environment of the czech republic resources ministerstvo životního prostředí ministry of the environment of the czech republic 2005 strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky national biodiversity strategy of the czech republic praha prague isbn 80-7212-380-7
isbn 80-7212-380-7 ministry of the environment of the czech republic
prague 2005
strategie ochrany-eng-iv indd 6 5 4 2006 10 23 31
coordination team mgr jana brožová me
mgr jindřiška staňková anclp cr
mgr david vačkář anclp cr
chapter authors mgr lucie brejšková mgr tomáš černý mgr bohumil fišer ing václav hlaváč rndr štěpán hřebík ing karel jech prof rndr pavel kovář csc mgr martin křivánek mgr peter mackovčin ing věra mátlová mgr josef novák ing martina pásková ph d rndr jan plesník csc rndr jan pretel csc mgr kateřina scharffová rndr zdeněk soldán csc mgr jindřiška staňková ing dalibor stráský mgr václav treml ing pavel unar mgr david vačkář
chapter consultants rndr petr anděl csc mgr marek banaš prof rndr vladimír bejček csc rndr petr blahník rndr alena blažková csc ing radomír bocek rndr magdalena boučková ing jiří brázda ing vladimír brenner rndr martin čihař csc ing ladislav dotlačil csc ing tomáš doucha rndr jiří flousek dr ing mgr eva havlínová mgr michal hejcman ing vojtěch holubec csc rndr ladislav homolka csc ing karel horníček mgr michael hošek ing jiří hradec rndr štěpán husák csc mgr zdeněk chrudina ing jozef jančo ing daniel janouš csc doc rndr jana kalvová csc rndr jan kirschner csc rndr alexandra klaudisová rndr jiří kolbek csc prof rndr pavel kovář csc mgr tomáš kučera dr doc ing ivo kupka rndr evžen kůs mgr radka kvasničková ph d rndr jan květ csc ing darek lacina ing petr lepeška ing miloš lukášek mgr pavel marhoul rndr jana malá rndr miroslav martiš csc doc rndr josef matěna csc rndr ladislav miko ph d rndr petr musil csc rndr miloš němec csc ing jarmila ottová ing jan penk rndr zdena podhajská rndr jan pokorný csc ing jaroslav pražan ing jan procházka rndr petr pyšek csc ing petr ráb drsc ing david rešl rndr petr roth csc ing milena roudná csc mgr vlastik rybka ph d mgr tomáš růžička rndr radko samek ing ladislav silovský mgr ondřej simon doc ing josef seják csc ing stanislav sládek mgr ondřej slavík ph d prof rndr tomáš soldán drsc rndr zdeněk stehno csc doc rndr karel spitzer csc rndr jiří šafář mgr milan ščasný ing jan šíma ing karel jan štolc csc rndr jan štursa csc ing jan ulrich mgr dušan vácha mgr libuše vlasáková ing bohuslav vinš csc ing mgr lenka vokasová rndr josef vopálka mgr petr voříšek dr mgr ondřej wagner doc rndr světlana zahrádková ing václav zámečník rndr irena zbytovská doc rndr josef zelenka ing jan zohorna rndr jiří žalman doc ing zdeněk žalud ph d strategie ochrany-eng-iv indd 7 5 4 2006 10 23 31
contents
introduction 13
i terms of reference 13
ii challenge 14
iii conference of the parties cop and convention on biological diversity cbd 14
iv procedures and objectives 15
v the financial impact on the individual types of public budgets and on the business 16
summary 17
a strategic themes 17
b biodiversity in sectoral policies 18
a strategic themes 21
i in-situ biodiversity conservation 21
i introduction 21
ii current conditions 22
iii problem issues 23
iv objectives 25
ii invasive alien species 27
i introduction 27
ii current conditions 28 a current conditions in plant invasions 28 b non-native animal species 28 c activities to date to reduce the negative impacts of biological invasions 29
iii problem issues 31
iv objectives 31
iii ex-situ biodiversity conservation 33
a zoological gardens
i introduction 33
ii current conditions 33
iii problem issues 34
iv objectives 34
b species survival recovery programmes
i introduction 34
ii current conditions 35
iii problem issues 35
iv objectives 36
c botanical gardens and arboretums
i introduction 36
ii current conditions 36
iii problem issues 37
iv objectives 37
iv gene banks 39
i introduction 39
ii current conditions 39
strategie ochrany-eng-iv indd 8 5 4 2006 10 23 31 a farm animals genetic resources fangr 40 b plant genetic resources pgr 41 c genetic resources of economically signiﬁ cant microorganisms and tiny animals grm 41 d other genetic resources 41
iii problem issues 42
iv objectives 43
v sustainable use 45
i introduction 45
ii current conditions 45
iii problem issues 46
iv objectives 46
vi access and benefi t sharing 48
i introduction 48
ii current conditions 49
iii problem issues 49
iv objectives 50
vii ecosystem approach as the key principle in management of ecosystems 51
i introduction 51
ii current conditions 51
iii problem issues 52
iv objectives 52
vii 1 cr case study unreclaimed areas” 53
i introduction 53
ii current conditions 53
iii problem issues 54
iv objectives 54
viii identifi cation and monitoring of biodiversity 56
i introduction 56
ii current conditions 57
iii problem issues 58
iv objectives 58
ix research biodiversity strategy 60
i introduction 60
ii current conditions 60
iii problem issues 61
iv objectives 62
x exchange of information 64
i introduction 64
ii current conditions 64
iii problem issues 66
iv objectives 66
xi communication education and public awareness 68
i introduction 68
ii current conditions 68
iii problem issues 69
iv objectives 70
strategie ochrany-eng-iv indd 9 5 4 2006 10 23 31
xii biodiversity and the economy 72
i introduction 72
ii current conditions 73
iii problem issues 74
iv objectives 74
b biodiversity in sectoral and area policies 77
i agriculturally managed ecosystems 77
i introduction 77
ii current conditions 77
iii problem issue 78
iv objectives 79
ii forest ecosystems 81
i introduction 81
ii current conditions 81
iii problem issues 82
iv objectives 83
iii grassland ecosystems 85
i introduction 85
ii current conditions 85
iii problem issues 86
iv objectives 87
iv inland water and wetland ecosystems 89
i introduction 89
ii current conditions 89
iii problem issues 91
iv objectives 92
v mountain areas 95
i introduction 95
ii current conditions 95
iii problem issues 96
iv objectives 96
vi regional policies and land-use planning 99
i introduction 99
ii current conditions 99
iii problem issues 101
iv objectives 101
vii transport 102
i introduction 102
ii current conditions 102
iii problem issues 103
iv objectives 104
viii energy production 105
i introduction 105
ii current conditions 105
strategie ochrany-eng-iv indd 10 5 4 2006 10 23 32
iii problem issues 106
iv objectives 107
ix tourism 109
i introduction 109
ii current conditions 110
iii problem issues 111
iv objectives 111
x climate change and biodiversity 113
i introduction 113
ii current conditions 113
iii problem issues 115
iv objectives 115
xi international cooperation 117
i introduction 117
ii current conditions 117
iii problem issues 118
iv objectives 119
dictionary of key terms 121
list of abbreviations 133
strategie ochrany-eng-iv indd 11 5 4 2006 10 23 32
strategie ochrany-eng-iv indd 12 5 4 2006 10 23 32
13
introduction
i terms of reference
the national biodiversity strategy of the czech republic hereinafter the strategy” was formulated shortly after the accession of the czech republic cr to the european union eu this is the ﬁ rst document that outlines the further biodiversity conservation and management in the country the strategy has been submitted for approval to the government of the cr as a task in the non-legislative plan of work of the government for 2005 it is based on the convention on biological diversity hereinafter the convention” cbd” which was open for the signature at the un conference on environment and development unced earth summit” in rio de janeiro in june 1992 it came into force for the cr on march 3 1994 the convention is considered globally to be a key document in the conservation of biological diversity biodiversity at all three levels genetic species and ecosystem the very deﬁ nition of the convention’s objectives indicates a clear direction although a very broad one the contracting parties to the convention pledged to implement the three objectives of the convention consisting in 1 conservation of biological diversity
2 sustainable use of components of biological diversity
3 fair and equitable sharing of the benefi ts arising out of the utilization of genetic resources in order for the contracting parties to the convention to be capable of implementing these objectives pursuant to the article 6 in accordance with their particular conditions and capabilities they are to develop national strategies plans and programmes for the conservation of biological diversity and sustainable use of its components or adapt existing strategies plans or programmes for this purpose these should reﬂ ect inter alia the measures set forth in this convention and relevant to the particular contracting party and also integrate as far as possible and as appropriate the conservation of biological diversity and sustainable use of its components into the relevant sectoral or cross-sectoral plans programmes and policies the strategy is a fundamental document that is based on the related activities of the convention i e the thematic programmes of work proposed by the subsidiary body on scientiﬁ c technical and technological advice sbstta which are then approved by the conference of the parties cop the individual thematic programmes of work of the cop should within the capabilities of each country be included in national biodiversity strategies and subsequently incorporated and elaborated in action plans the strategy accepts the thematic programmes of work and suitably modiﬁ es the objectives set forth in them on the basis of the current conditions and capabilities in the cr strategie ochrany-eng-iv indd 13 5 4 2006 10 23 33
14
ii challenge
the internationally agreed objective of halting or at least substantially reducing the rate of the loss of biodiversity by 2010 is the subject of several international and european agreements in the framework of the eu the need to halt the loss of biodiversity and include this in the eu strategy for sustainable development was ﬁ rst emphasized at the gothenburg summit in 2001 the 6th environment action programme of the european community july 2002 also includes the above requirement at both an european and an international level a common position of ministers of the environment was adopted at the fifth ministerial conference of the un economic commission for europe ece in kiev in may 2003 in which they pledged to halt the biodiversity loss in the ece region by 2010 at the global level decision vi 26 was adopted at the sixth meeting of the conference of the parties to the convention 2002 the alarming state of biodiversity was in this decision evaluated and parties commit themselves to a more effective and coherent implementation of the three objectives of the convention to achieve by 2010 signiﬁ cant reduction of the current loss of biodiversity at global regional and national level as a contribution to poverty alleviation and to the beneﬁ t off all life on earth the related world summit on sustainable development wssd 2002 again emphasized the objective to substantially reduce the current loss in biodiversity by 2010 and considered cbd as the key instrument for achieving the 2010 target” on the global scale consequently all of the objectives of the strategy are directed towards achieving this target as agreed by the representatives of the individual countries iii conference of the parties cop and convention on biological diversity cbd at each meeting cop discusses in detail certain biological aspects or main ecosystem types or speciﬁ c provisions of the convention at the present there are seven thematic programmes of work for the main ecosystem types forest biodiversity marine and coastal biodiversity agricultural biodiversity inland water biodiversity dry and sub-humid lands biodiversity mountain biodiversity and ﬁ nally island biodiversity in addition to them 19 cross-
cutting issues have been established in the convention’s framework and should be reﬂ ected in all thematic programmes of work they include e g access to genetic resources ecosystem approach protected areas invasive alien species therefore it is apparent that even countries with substantial capacities either ﬁ nancial or other and with traditional strong support from the general public in environmental protection and management can not implement all the cbd’s decisions but must rather identify priorities among them and obtain the necessary political support for this the national biodiversity strategy and the related more detailed action plans elaborating the strategic objectives into speciﬁ c measures should serve this purpose since 1997 the czech committee for the convention on biological diversity consisting of representatives of the various sectors the academy of sciences of the cr and ngos has assists in the cbd’s implementation and coordination of all the stakeholders in the cbd’s implementation in the cr the scientiﬁ c board was also established to deal with expert and technical issues the committee together with the board acts as a supervising body for the strategy following the accession of the cr to the european union there was a change in the conditions related to fulﬁ lling obligations following from the convention in addition to the priorities of the individual eu member states as the contracting parties to the convention joint priorities have been agreed following from the fact that the european communities ec are also a contracting party to cbd in addition the document reﬂ ects the new legislation in strategie ochrany-eng-iv indd 14 5 4 2006 10 23 33
15
accordance with ec law and new on-going programmes and also takes into account international activities and agreements is based on recommendations adopted at cop and emphasizes conservation of ecosystems and biodiversity as a whole the approach reﬂ ects realistic speciﬁ cally deﬁ ned objectives and is based on the current state of affairs and local conditions in the cr iv procedures and objectives
the national biodiversity strategy of the czech republic has been prepared according to the structure and in accordance with the ec strategy the division of the individual chapters into strategic themes ecosystem approach in-situ conservation ex-situ conservation sustainable use etc and biodiversity into sectoral policies agriculture forest ecosystems water and wetland ecosystems etc is maintained the individual chapters are always adapted to the speciﬁ c conditions in the cr implementation of the strategy can substantially contribute to achieving the objectives set out in the sustainable development strategy of the czech republic in december 2004 all the individual steps that cbd requires cbd 2001 were included in preparing the strategy establishing an institutional framework for preparing the strategy including appointing a senior offi cer the strategy was prepared by the department for the international conservation of biodiversity of the ministry of the environment in cooperation with the ministry of agriculture ma the responsible persons were jana brožová msc at me and jiří stehlík dipl techn at ma fundraising for the process funds were allocated from special subsidies for implementation of international conventions at me they were used primarily as fees for the individual authors and consultants for the chapters working outside of the sector of the environment and for promotional and public awareness activities related to the strategy evaluation of the state of biodiversity in the framework of the competence of the state was based both on conceptual materials from the individual sectors the most important are the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic and the state environmental policy of the czech republic and also on the experience and knowledge of the individual authors formulation and discussion of the objectives of the strategy through dialogue at a national level with the corresponding partners meetings of the working groups were held during the preparation of the strategy to which consultants for the individual chapters and also representatives of the private sector were invited two meetings were also held of the czech committee for the convention on biological diversity and with ngos the chapters were sent for consultation to experts at scientiﬁ c institutions comparison of current conditions with the general and individual objectives was carried out individually for each chapter formulation of steps that include specifi ed key aspects and drawing up criteria and priorities for facilitation of the choice among various alternatives and scenarios was the subject of consultations of the drafting party with the authors of the individual chapters which took place throughout the preparation of the strategy the assignment of actions to general objectives will be the further process of formulating individual biodiversity conservation action plans the strategy contributes to a pro-active approach for nature conservation where an isolated protection approach excluding human activity in nature conservation is no longer employed and emphasis is placed rather strategie ochrany-eng-iv indd 15 5 4 2006 10 23 33
16
on a pro-active approach for nature conservation with participation of human in these processes requiring active involvement in nature management the strategy attempts to be a comprehensive structured and multi-disciplinary document consequently the text includes references to the individual chapters both in strategic themes and in the second part biodiversity in the sectoral policies and also references to the individual decisions of the conference of the parties of cbd in the form e g decision vii 24 indicating that decision no 24 was adopted at the seventh meeting of the conference of the parties and deals with education and public awareness in addition to these references each chapter includes a comprehensive table with a list of related documents as an integral part the strategy also presents a dictionary of the used terms and abbreviations the main objective of the strategy is to create a document for biodiversity conservation in the cr that will be both intersectoral and interdisciplinary all parts of the document were prepared by and consulted with experts in organizations under other ministries sectors etc scientiﬁ c and research institutions universities and with key partners and last but not least a viewpoint on the document was also provided by non-governmental organizations in the strategy’s drafting for which working groups were established headed by the chief coordinators the authors and the drafting parties based their work on the main conceptual and policy materials on nature conservation in the cr such as the state environmental policy of the czech republic sep and the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic snclpp cr and on the legally binding regulations for nature conservation and landscape protection the relevant policy materials and legally binding regulations which are cited in the particular chapter were used as basic background materials in each individual chapter on both strategic themes and sectoral policies v the financial impact on the individual types of public budgets and on the business the strategy in itself does not encompass any additional ﬁ nancial requirements on public budgets it will primarily lead to consistent implementation of the applicable legislation and already approved policies it will also lead to the preparation of new legislation outlined in the strategy in the framework of which the actual quantiﬁ cation of impacts will be carried out in accordance with the legislative rules any ﬁ nancial impact of the individual strategy’s objectives will be taken into consideration during the preparation of the individual action plans which will again have to undergo an approval process according to the rules of procedure of the government the strategy does not encompass direct implementation of instruments in the area of income taxes strategie ochrany-eng-iv indd 16 5 4 2006 10 23 33
17
summary
a strategic themes
in-situ biodiversity conservation is concerned with conservation of ecosystems natural habitats including maintenance and recovery of viable wildlife populations in their natural habitats the main approach for maintaining and increasing the number of species species richness consists in habitat and ecosystem management and the establishing suitable conditions for their further existence invasive alien species this chapter emphasizes the precautionary approach as the main approach towards management control and eradication of the above species it is concerned with the current state of plant and animal invasion including activities to date to mitigate the detrimental impact of invasion in the cr it is pointed out that it is important to inform the public of the risks represented by biological invasions ex-situ biodiversity conservation as a whole is concerned with the aspect of conservation of the components of biodiversity outside of their natural habitats it includes particularly species protection in zoological and botanical gardens arboretums and gene banks and is concerned with the aspect of species survival recovery programmes for wild plants and animals in the cr gene banks this chapter is concerned with facilities and systematic measures employed to maintain the genetic diversity of living organisms in the form of seeds pollen embryos cryogenic or in vitro cultures or for ﬁ eld gene banks in the form of living plants emphasis is placed on genetic resources of farm animals micro-organisms and small animals of economic importance and other genetic resources sustainable use this chapter is concerned with the aspect of use of the components of biodiversity in a manner and to a degree that does not lead to the long-term decline this maintains their potential to meet the needs and aspirations of present and future generations this aspect is also the second main objective of cbd it emphasizes the need for adaptive management access to genetic resources and sharing of the benefi ts arising out of them access and benefi t sharing related to the corresponding transfer and exchange of the relevant technologies while taking into account all the rights to these resources and technologies this is the third main objective of cbd in the czech republic this access is implemented e g through the national programme of conservation of genetic resources of plants animals and micro-organisms signiﬁ cant for nutrition agriculture and forest management and is also related to wild ﬂ ora and fauna ecosystem approach as the leading principle in ecosystem management is integrated management of land water and living resources that promotes their conservation and sustainable use in an equitable way this is based on the application of appropriate scientiﬁ c methodologies focused on levels of biological organisation which encompass the essential structure processes functions and interactions between organisms and their environment and recognizes that human beings with their cultural diversity are an integral component of many ecosystems cbd deﬁ nes this in terms of the 12 malawi principles” strategie ochrany-eng-iv indd 17 5 4 2006 10 23 34
18
cr case study unreclaimed areas is concerned with the large number of anthropogenically affected small isolated and fragmented patches and also with large areas that were formed as a consequence of man’s high requirements on a multifunctional landscape for which an ecosystem approach must be employed in studying natural and unreclaimed areas emphasis is placed on long-term research and monitoring of the areas in an attempt to ﬁ nd the best means of incorporating these areas back into the landscape biodiversity identifi cation and monitoring according to this chapter the purpose of identiﬁ cation and monitoring of biological diversity consists in observation of changes in its components and obtaining basic information for evaluation of measures and interventions adopted in the framework of various policies indicators are considered to be instruments summarizing comprehensive information on the general state and trends in biodiversity providing a framework for monitoring the objectives of the convention and changes and trends in the components of biodiversity biodiversity research strategy this chapter is concerned with research that contributes to the conservation and sustainable use of the components of biodiversity although biodiversity research has been constantly developing it is necessary to improve its scientiﬁ c background and support the current interconnection between biodiversity research the development of appropriate technologies incl methods and tools of conservation and sustainable use of biological resources and practical management in the landscape has not been sufﬁ cient enough information exchange is concerned with informing the public of the state of biodiversity and with the availability of this information as an essential precondition for biodiversity awareness raising this chapter deals with the information system for the convention on biological diversity which is a key instrument for implementing the article 17 of the cbd communication education and public awareness is concerned with the aspect of support for and encouragement of understanding of the importance of biodiversity conservation and sustainable use the mass media and support for inclusion of these subjects in educational public relation and communication programmes and in consulting are important aspects of the process biodiversity and the economy this chapter is concerned with this subject in accordance with the article 11 of the cbd it outlines instruments of positive stimulation i e incentives subsidies support exemptions etc and instruments of negative stimulation taxes fees sanctions and market conformable instruments b biodiversity in sectoral policies
agriculturally managed ecosystems include important components of biological diversity that are important in providing foodstuffs as well as raw material resources for technical purposes ecosystem functioning and safe life on the other hand agriculture is responsible for large-scale habitat destruction and loss thus sustainable use is a necessary basis for biodiversity conservation in agricultural ecosystems forest ecosystems taken as dynamic complexes of plant animal and micro-organism communities and their non-
living environment interacting as a functional unit in which trees are a key component of the system it characterizes the current state of forest ecosystems and it is dealing with aspects where an attempt is made to resolve in the objectives grassland ecosystems this chapter is concerned with dry grassland and also hydrophilic to wetland communities it also summarizes current problems in the ecosystems including farming invasive alien species that threaten strategie ochrany-eng-iv indd 18 5 4 2006 10 23 34
19
ecosystems etc in the objectives it speciﬁ es how the unfavourable state can be improved inland water and wetland ecosystems the chapter describes ecosystems used as natural water resources that are vulnerable to changes in the hydrological regime and insensitive anthropogenic disturbances it is concerned with running and stagnant lentic water wetland ecosystems their management factors affecting their functioning and it describes steps for improving the situation mountain ecosystems these ecosystems are deﬁ ned as important sources of water energy and biological diversity other sources e g of mineral substances forest and agricultural products and recreational potential the chapter is concerned with diverse and interacting forest water and grassland ecosystems important local communities and inhabitants living in the mountains the aspect of sustainable tourism etc sub-national regional policy and land-use planning regional policy is concerned mainly with harmonization and balancing development in the individual regions administrative units of the country reducing the difference between the levels of their development and activation of the developmental potential of the regions where land-use planning is a conceptual instrument for this process the aspects of tses the european landscape convention and differences in economic development and the state of biodiversity are also mentioned transport this chapter is concerned with transport as a rapidly developing part of the economy with detrimental affects on biodiversity extensive habitat fragmentation natural habitat and wildlife population loss environmental contamination and pollution it is necessary to protect natural habitats in proposing new transport structures and to avoid large-scale habitat fragmentation and killing animals in trafﬁ c energy production this chapter is concerned with the aspect of energy production and the relationship between renewable and non-renewable resources it describes in detail the subject of wind and water power plants and the use of energy from biomass it also deals with the subject of high-voltage power lines and brieﬂ y mentions the market in electricity tourism can support development that stabilizes the local landscape scenery character and functioning and is sustainable on the other hand it can cause spatial qualitative and social landscape degradation or accelerate the degradation this chapter outlines the negative impacts of tourism on nature and is concerned with sustainable tourism e g ecotourism climate change and biodiversity this chapter emphasizes the often debated relationship between climate change change in the climatic characteristics affected by human activity however the consequent change also affects the natural variability of the climate and biodiversity the role of the national climate programme climatic scenarios is also mentioned international cooperation views biodiversity conservation from the standpoint of international cooperation in biodiversity conservation and management transboundary cooperation bilateral agreements multilateral agreements in nature conservation capacity building for their implementation in the cr strategie ochrany-eng-iv indd 19 5 4 2006 10 23 34
20
strategie ochrany-eng-iv indd 20 5 4 2006 10 23 34
21
a
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategic themes
i in-situ biodiversity conservation i introduction in-situ conservation is the most effective approach in biodiversity conservation this means the ecosystem and natural habitat conservation including maintenance and recovery of viable wildlife populations in their natural habitats and for domesticated or cultivated species in the environment where their typical features have been developed providing for tools leading to maintenance of communities and populations in the wild remains to be the best strategy for biodiversity conservation in-situ conservation might not be effective where the residual population is too small to survive or the remaining individuals occur outside protected areas in this case the only conservation tool is maintenance of individuals under artiﬁ cial conditions through species survival programmes see the ex-situ conservation chapter in-situ conservation is on the other hand very important for the survival of wild plant and animal species that are difﬁ cult to keep in captivity consequently both the in-situ and ex-situ biodiversity conservation strategies are mutually complementary an integral part of in-situ conservation has traditionally been the management of specially protected areas of national and international importance provision for an ecological network of functional habitats including habitat restoration and species protection in their natural habitats of which they are an integral part protected areas constitute geographically delimited areas which are designated or regulated and managed to achieve speciﬁ c conservation objectives the protective regime can include a broad range of measures from strict conservation to sustainable use of the territory the objective of protected areas management is to preserve a representative sample of ecosystems species and genes of special conservation interest the legislative background of in-situ biodiversity conservation is very different in various countries in species conservation the european community legislation is primarily based on international conventions and also on exact rules and regulations in biodiversity conservation it includes the directive 79 409 eec on the conservation of wild birds and directive 92 43 eec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and ﬂ ora they intend to conserve biodiversity through conservation of the most valuable natural habitats and the most endangered species of ﬂ ora and fauna in the territory of the eu the objective is implemented through the establishment of a system of protected areas of european importance called the natura 2000 this includes bird areas spa and sites of european importance psci in the czech republic the natura 2000 as the basic pillar of legally binding biodiversity conservation through territorial conservation in the eu member states is considered to be one of the key instruments for halting the species and habitat loss implementation of the natura 2000 strategie ochrany-eng-iv indd 21 5 4 2006 10 23 34
22
demonstrates considerable efforts of the individual eu member states to provide coordinated conservation of selected species and habitats in the territory of the eu as a whole international conventions are another important legislative instrument that the cr has pledged to implement as a contracting party ii current conditions
in spite of its relatively small size the czech republic is characterized by a high wild plant and animal species richness and diversity this is a result particularly of its geographical position at the boundaries between some biogeographical regions and also of historical and cultural developments more than 2 700 species of higher plants 2 400 species of lower plants 50 000 species of invertebrates and about 380 species of vertebrates have been found in the country in evaluating the state of nature in the cr from a pan-european point of view it is necessary to stress two basic facts intensive agriculture and intensive industrial development have detrimentally affected the overall state of the environment the impact of human activities has been reﬂ ected in the wild fauna and ﬂ ora distribution and numbers and also in the overall state of habitats and ecosystems transitional ecotone areas have been disappearing from the landscape they are important as residual habitats with high biological diversity reed beds hedgerows hedges fallow lands ﬂ ood-plain meadows etc recently very intense development of linear structures and facilities leads to landscape connectivity decline and large-scale fragmentation of the wildlife species habitats the phenomenon has a detrimental impact not only on wild fauna and ﬂ ora but also on human beings the landscape scenery and character have been lost at many sites and areas in spite of the overall unsatisfactory state of natural environment valuable parts of nature have been conserved in relatively good condition in the czech republic with potential for natural processes of recovery and restoration in contrast to most of the eu-15 member states devastation of the landscape and natural resources in the country which was accelerated in the last few decades has led inter alia to biological diversity loss and decline in native wildlife species numbers according to the current red list approx 34 of mammalian species 52 of nesting bird species 50 of reptile species 43 of amphibian species 43 of ﬁ sh species 60 of higher plants and 43 of moss species are currently endangered in the cr the synergy effect of many factors raised by human activities has led to such high damage to ecosystems that some species have become extinct in the country e g the great bustard otis tarda in order to conserve biodiversity in the landscape it is important to provide effective conservation of species of ﬂ ora and fauna including their natural habitats species protection is based on the act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended hereinafter the act on protection of nature decree no 395 1992 coll and act no 100 2004 coll on the conditions for the import and export of wild fauna and ﬂ ora the act on protection of nature deﬁ nes general and special species protection according to which ﬂ ora and fauna are divided into categories according to their conservation status as critically endangered highly endangered and endangered a list and categories of endangerment are laid down in the decree no 395 1992 coll implementation of the habitats directive led to modiﬁ cation of species conservation to include the category of wildlife species of european importance all wild bird species have a speciﬁ c conservation regime as a consequence of implementation of the birds directive section 5a act on protection of nature targeted management leading to the species protection must not emphasize only various activities and measures on individual plant and animal species but must provide for maintenance of suitable habitats and strategie ochrany-eng-iv indd 22 5 4 2006 10 23 35
23
the whole ecosystems in which these species occur wildlife species management based on the best science available is a key activity in nature conservation through its expert institutions and technical authorities the me provides research and active biodiversity conservation at the level of target wildlife populations subsequently in cooperation with scientiﬁ c institutions and individual specialists taxa are studied in endangered habitats species survival techniques of endangered or naturally rare species management are tested in their habitats i e in-situ and elsewhere ex-situ and the management effects on selected habitats of special importance are being monitored for some species a decision has been taken to actively manage their populations which also includes restocking with individuals from other parts of their distribution ranges or artiﬁ cially bred by man the apollo butterﬂ y parnassius apollo noble crayﬁ sh astacus astacus capercaille tetrao urogallus consequently an integral part of species protection is an analysis of available information on endangered species or habitats included in the individual databases of the me and its institutions or of other institutions it has been many times conﬁ rmed both in the czech republic as well as abroad that it is the most effective to manage whole habitats and ecosystems instead of individuals societies or populations the biodiversity loss cannot be fully reduced by species survival breeding or growing under laboratory conditions or in captivity without feedback to the original habitats in the framework of territorial protection 4 national parks krkonoše giant mountains np šumava bohemian forest np podyjí thayatal river basin np české švýcarsko bohemian switzerland np and 25 protected landscape areas have been declared to date in the czech republic national parks were established in the cr in areas with high occurrence of natural and seminatural habitats and ecosystems situated outside of areas of intensive management in the last half century nonetheless these areas still faced with substantial environmental problems threats and disturbances see the mountain ecosystems chapter all nps are of transboundary importance and are in fact bilateral national parks protected landscape areas pla constitute a cultural landscape that has been affected by man and managed economically for a long time with concentrated occurrence of a valuable natural habitats and of very varied landscape types in comparison with national parks the objective of conservation consists not only in active management of natural habitat fragments but primarily in the development of environmentally suitable and territorially differentiated economic use of the landscape of all the plas one third of them have been declared as unesco biosphere reserves or as wetlands of international importance see the inland water and wetland ecosystems chapter together with nps plas cover 15 of the territory of the cr the mentioned large-size specially protected areas will now include bird areas a total of 38 areas have been declared by the government with speciﬁ c conservation regimes in addition to the two specially protected area categories the act on protection of nature also includes four categories of small-size specially protected areas which protect smaller sites or important landscape phenomena and features many of these sites have substantial importance for biodiversity conservation in the cultural landscape iii problem issues
1 in spite of the considerable improvement in the quality of the environment conﬁ rmed by various indicators which has been a consequence of huge changes in industry energy production and agriculture since 1990 the quality of ecosystems have not been improved yet in such an extent consequently some improvement in biological diversity in recent years can be found only in individual features e g in the increase of numbers of some mammalian and bird species however no substantial improvement is apparent at the habitat and ecosystem level a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 23 5 4 2006 10 23 35
24
2 various in-situ conservation aspects are not adequately interconnected in the legislation at other sectors level and also by related laws and legislative standards in nature conservation e g gaps are apparent both in the criminal code in demonstrating intent and in misdemeanour proceedings 3 in spite of the relatively large system of specially protected areas no comprehensive assessment of its representativeness and the quality of the objects of protection in relation to the habitat occurrence and number has been carried out in addition to specially protected area management representing typical habitat and wildlife species of the particular biogeographical unit or habitat type there are undoubtedly areas that require speciﬁ c management measures to be applied to achieve the conservation objective however at the present time no general system has been introduced for planning and assessing the national system of specially protected areas monitoring changes in the object of conservation biodiversity identiﬁ cation and monitoring in specially protected areas and proposing indicators of the effectiveness of specially protected areas for achieving the conservation objectives see the monitoring and indicators chapter 4 in economically utilized areas i e in the vast majority of protected areas in central europe it is advantageous to implement ecosystem and holistic approach to the natural resource management integrating sectoral policies and biodiversity conservation implementation of the ecosystem approach principles requires substantial re-evaluation and improvement of the existing instruments the ecosystem approach is currently only theoretically recognized as a basic instrument in wildlife species and habitat management the aspect also includes transboundary cooperation in management of protected areas 5 information on specially protected areas is collected in the central nature conservancy register in spite of the fact that individual surveys of protected areas are published there is a lack of regular assessment reports primarily because no standard criteria and indicators have been introduced for such a process incl and their effectiveness in biodiversity conservation assessment 6 although conditions have been gradually improving in communication with land owners and ngos gaps continue to exist in including the local population in discussions on the objectives of protection of a territory and species in a given area difﬁ culties are also encountered in inclusion of the private sector in biodiversity conservation on the whole communication and public discussion on the conditions objectives and effectiveness of protected areas is inadequate 7 the beneﬁ ts raised and generated from specially protected areas and the necessary investments for maintaining the beneﬁ ts are not unambiguously deﬁ ned the beneﬁ ts include both direct economic gains and also non-utilitarian and cultural values they require differentiation between the role of the owner and of the other stakeholders who have a justiﬁ ed interest in areas that are important from the standpoint of biodiversity simultaneously there is no assessment of the existing or necessary capacity for effective biodiversity conservation in the specially protected area system 8 the ecosystem management and restoration in the landscape outside the specially protected areas i e in non-reserved landscape is not considered to be a priority in the framework of sectoral policies biodiversity in the non-reserved landscape does not have sufﬁ cient species representation although the numbers in some species may exhibit substantial increase processes in the current cultural landscape have exhibited slow positive changes in biodiversity agriculture forestry water management etc landscape management measures and the effectiveness of ecological networks are not regularly assessed and thus there is a lack of feedback on the effectiveness of expended investments 9 there is insufﬁ cient utilization of the non-reserved landscape tool through spatial planning the establishment of limits on land-use in relation to biodiversity conservation has not been sufﬁ ciently elaborated and further developed strategie ochrany-eng-iv indd 24 5 4 2006 10 23 35
25
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii iv objectives
1 assess the existing specially protected area system and ensure its optimization decision vii 28 this system has been established on the basis of various points of view and with various objectives over some decades and thus it is necessary to assess the individual specially protected areas and propose an optimal protective regime and management according to current knowledge and needs the capacity for specially protected area planning management and administration should be increased at the national and sub-national regional level 2 through monitoring using a ﬁ eld network of sites identify trends in ecosystems and wildlife species at the national level decision vii 28 collect expert and scientiﬁ c results according to standardized criteria in reference networks in national ecosystem and wildlife species databases database of natural forests database of species occurrence database of the occurrence and habitat types of lower and higher plants employ the information obtained in methodical instructions for specially protected area management and in wildlife species and ecosystem management and publish the information regularly in reports on the state of specially protected areas 3 continue in standardization in preparing management plans provision for management of specially protected areas and assessment of the management outcomes applying the ecosystem approach principles in in-situ biodiversity conservation establish favourable conditions for transboundary cooperation in implementation of management plans for bilateral protected areas 4 technological protection species survival implementation by breeding or cultivation under artiﬁ cial conditions see the ex-situ biodiversity conservation chapter should not be the main key means in biodiversity conservation it has a very narrow emphasis and is economically expensive the main starting point for maintaining and increasing the number of species species richness consists of habitat and ecosystem management and of the establishing suitable conditions for their further existence 5 systematically improve communication at the national and local level improve the involvement of non-
governmental organizations and all stakeholders in the specially protected area management and development and in other instruments of in-situ biodiversity conservation 6 create suitable political institutional and socio-economic instruments tools and ways for in-situ biodiversity conservation including incentive measures in the framework of sectoral plans strategies and policies 7 include in-situ biodiversity conservation in sectoral policies in the sense of sustainable development the agenda 21 in the sectors that signiﬁ cantly participate in the landscape management and use ma national forest programme ministry of industry and trade mit state energy policy etc ministry of transport mt state policy for development of the transport infrastructure ministry of regional development mrd territorial technical documents for strategic and sub national= regional planning and do not limit this to the me only 8 ensure economic effectiveness of investments in relation to beneﬁ ts consisting in the biodiversity conservation or restoration 9 provide ﬁ nancial support to technological interventions leading to an increase in the adaptive capabilities of ecosystems cooperate in developing limit levels for pollutants and other contaminants and other risk factors in relation to habitats and ecosystems new load burden and stress factors on the environment global climate change nitrogen deposition etc require new in-situ adaptation measures which must be monitored in relation to the expected results for society and the environment strategie ochrany-eng-iv indd 25 5 4 2006 10 23 36
26
related documents
act no 114 92 coll on the protection of nature and the landscape as amended decree no 395 1992 coll implementing certain provisions of the nature protection act
council directive 79 409 ec on the conservation of the wild birds
council directive 92 43 ec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
red books and red lists of endangered species
cbd cop decision ii 7 consideration of articles 6 and 8 of the convention cbd cop decision vii 28 protected areas articles 8 a e unep cbd sbstta 9 inf 3 report of the ad hoc technical expert group on protected areas primack r b kindlmann p jirskáková j 2001 biologické principy ochrany přírody portál praha
eea 2004 europe´s environment the third assessment- offprint biological diversity eea copenhagen
mulongoy k j chape s 2004 protected areas and biodiversity gempita maju snd bhd malaysia
ministry of the environment 2000 agenda 21
strategie ochrany-eng-iv indd 26 5 4 2006 10 23 36
27
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii ii invasive alien species i introduction the anthropogenic transfer of taxa across the boundaries of biogeographic areas is an unavoidable phenomenon accompanying the human civilisation development this chapter is concerned with both non- native species exotic intentionally and unintentionally introduced advent species and spontaneously spreading species that are of long-term importance in their negative impact on the environment economy and human health this is called an invasion and these are termed invasive species species that have occupied an area over a long period of time but only recently have begun for various reasons to spread to other habitats can have similar consequences this is called expansion and these are known as expansive species the negative effect of invasive alien species cbd has increased in connection with increasing mobility trade and tourism accompanied by the on-going and expected globalization however this process is most frequently related to economic utilization of species in gardening agriculture ﬁ sheries farm and hobby and pet keeping breeding and cultivating and forestry and can be connected with gmos genetically modiﬁ ed organisms a number of international multilateral agreements have been adopted in connection with the negative impacts of invasive alien species e g international plant protection convention rome 1951 the convention on the conservation of european wildlife and natural habitats bern 1979 and the convention on biological diversity cbd rio de janeiro 1992 according to the cbd the handling of these species should be subject to the principles adopted by the sixth conference of parties to the cbd in 2002 according to the decision vi 23 the most important principle for effective implementation of the article 8 h of the convention which is concerned with this subject is the precautionary approach it follows from this that lack of scientiﬁ c certainty about the environment social and economic risks and threats that could be caused by invasive alien species should not be used as a reason for failure to adopt preventative measures against the introduction of potentially invasive alien species in the framework of the bern convention the pan-european strategy on invasive alien species was adopted in 2003 as an instrument to assist european countries in implementing obligations including veterinary and phytosanitary measures on the basis of the experience raised suitable programmes measures and top-priority actions in eliminating these species from the environment which they have invaded are to be proposed implemented and evaluated simultaneously the contracting parties to the bern convention are requested to develop adopt and implement national strategies the ec legislation deals with the subject in the directive 79 409 eec on the conservation of wild birds and the directive 92 43 eec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and ﬂ ora according to these two directives the deliberate introduction into the wild of any non-indigenous species must be performed so as not to damage natural habitats or the native wild fauna and ﬂ ora since 1969 the programme of the scope has been in operation followed in 1982 by the ecology of biological invasions programme and from 1997 the global invasive species programme gisp which is currently in the second phase iucn the world conservation union established the invasive species specialist group to strategie ochrany-eng-iv indd 27 5 4 2006 10 23 36
28
assess the impact of invasions on ecosystems one of its outputs is the global invasive species database at the present the alarm project is being implemented within the 6th ec framework programme for research and technological development evaluating the negative environmental impacts of human activity one of its themes is concerned with biological invasions ii current conditions
a current conditions in plant invasions the knowledge on non- native species of higher ﬂ ora has been well elaborated as a consequence of a long tradition of research in the subject at the present 1 378 non-native species going wild and domesticated species are present in the nature in the cr one third of the whole czech ﬂ ora 90 of these species have been classiﬁ ed as invasive alien species that frequently irreversibly damage the communities into which they penetrate1 the most important invasive alien plant species include the giant hogweed heracleum mantegazzianum invading the colder areas of the cr substantial damage has been caused e g in the slavkovský les pla knotweed reynoutria spp 3 species and north american aster species aster spp spreading extensively especially along watercourses and also species invading grassland and steppe habitats such as the tree of heaven ailanthus altissima black locust or false-acacia robinia pseudoacacia matrimony vine lycium halimifolium and species spreading in forests the red oak quercus rubra eastern white pine pinus strobus and mahonia mahonia ilex of the lower plants and fungi extensive study has been carried out on the australian cape thread moss orthodontium lineare this species prefers secondary spruce and pine plantations it had been recorded for the ﬁ rst time in the cr in 1964 and was present at more than 300 sites in the 1990s2 b non-native animal species information on the spread of non- native animal species is only sporadic for the area of the cr and in contrast to higher ﬂ ora a general overview is lacking the most common reason for their introduction is commercial breeding of farm and game animals and also the irresponsible introduction of new species most of information on the spreading and impact of non- native species has been collected for vertebrates these consist of approx 13 ﬁ sh 5 bird and 12 mammalian species the american mink mustela vison remains one of the most frequently mentioned mammalian species in relation to biological invasions the north american species was kept for commercial reasons as a fur animal in many european countries and on the territory of what is now the cr it was both introduced intentionally and also escaped from captivity unintentionally its current distribution prevents the recovery of the native european mink mustela lutreola and also posses a negative predatory pressure on endangered animal species such as the stone crayﬁ sh austropotamobius torrentium or the dice snake natrix tessellata the northern raccoon procyon lotor has become successfully acclimatized in austria and germany a similar process can also be expected under the conditions in the cr because of the racoon’s food spectrum it can 1 pyšek et al preslia 2002 2 soldán zprávy čes bot společ 14 1997 strategie ochrany-eng-iv indd 28 5 4 2006 10 23 36
29
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii be expected that this species will have a detrimental impact on the native wild animal populations and communities the intentional introduction of hybrids of the mallard anas platyrhynchos and domestic forms into the nature could be a dangerous intervention this causes permanent invasion of hybrids that is supported by humans although the majority of these individuals are hunted in the autumn each year some enter into the reproduction process breeds successfully with the native wild population and thus damage the species genome in europe as a whole genetic pollution the introduced asian ﬁ sh species stone maroko pseudorasbora parva is a competitive species to small carp species and excludes e g the sunﬁ sh leucaspius delineatus of invertebrates the greatest number of studies have been carried out on the impact of invasion by north american crayﬁ sh species the signal crayﬁ sh pacifastacus leniusculus which was imported from sweden and introduced for commercial production and the striped crayﬁ sh orconectes limosus which probably spread spontaneously along the elbe river from germany both species have become a reservoir and vector for crayﬁ sh disease caused by the fungus aphanomyces astaci which is decimating the native crayﬁ sh populations
approximately in the mid-1990s the horse-chestnut leaf miner cameraria ohridella began to spread throughout the cr it is a small butterﬂ y originating in the balkan peninsula asia minor and the caucasus it attacks the horse chestnut aesculus hippocastaneum leaves which dry out after being invaded by the larvae the chestnut is also a non-native tree species that originated from the same area as the above insect species c activities to date to reduce the negative impacts of biological invasions problematic biological invasions are the basis for the activities of many research institutions invasive alien species management is carried out both by the state administration bodies and also by ngos in individual parts of the czech republic nonetheless a satisfactory approach has not been found and no policy document on nature conservation and landscape management is concerned with this subject a legal instruments
all the activities to date related to biological invasions have been substantially limited by the inadequate environmental protection legislation the subject is only brieﬂ y mentioned in some pieces of legislations the act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended includes some preventative measures to avoid the spread of non-native species i e dispersal and migration as well as the distribution range expanding the act states that intentional introduction of geographically non-native wild plant and animal species in the landscape is possible only with the permission of the nature conservancy authorities this provision in the article 5 4 does not apply to non- native plant species if management is carried out according to the approved forest management plan or a forest management scheme adopted by the owner geographically non-native species of ﬂ ora or fauna are deﬁ ned in the act as species that are not part of the natural communities in a particular region intentional spread of hybrids between various plant animal species respectively in the landscape is possible only with a permit from the nature conservancy authorities i e by the regional =subnational authorities however the act does not impose any sanctions for failure to comply with its provisions strategie ochrany-eng-iv indd 29 5 4 2006 10 23 37
30
the article 4 2 and article 5 a b c d of the act no 449 2001 coll on hunting and game-keeping prohibits the introduction of non- native species nonetheless this takes place in the framework of introduction of commercial game keeping according to the current legislation non- native species may be hunted only by a game-keeping manager and game-keeping guard and not by any holder of the hunting licence thus the legislation has a very limited effect on invasive alien species control elimination and eradication the act no 326 2004 coll on phytosanitary measures as amended also mentions invasive alien species laying down the obligation of the phytosanitary administration to monitor among others the occurrence of harmful invasive alien organisms which are deﬁ ned in this regulation as harmful organisms non- native to a particular area that following introduction colonization and establishment are capable of detrimentally affect the ﬂ ora or environment in this area including its biological diversity article 10 1 the paragraphs 8 to 13 also include the principles for protection against the introduction of harmful organisms during import export and transit the ma decree no 330 2004 coll to act no 326 2004 coll on phytosanitary measures gives in the annex no 8 a list of plants intended for cultivation that are subject to subsequent phytosanitary checking following import pursuant to the article 10 1 of the act the act no 99 2004 coll on ﬁ sheries deﬁ nes the term non-native ﬁ sh” and non- native aquatic organism” in terms of a time period of occurrence of less than three subsequent generations in a particular ﬁ shing grounds thus deﬁ ned taxa may be introduced only with a permit from the nature conservancy authority article 12 6 act no 289 1995 coll on forests as amended imposes the obligation on forest owners to prevent the development spread and infestation of harmful organisms article 32 1 a b however invasive alien plant species are not classiﬁ ed as harmful organisms b activities of state organizations and the state administration
the state nature conservation and landscape protection programme of the cr snclpp cr 1998 does not mention invasive alien species objectives related to invasive alien species are included only in the state environmental policy of the czech republic 2004 2010 government resolution no 235 2004 this document requires a set of measures to be prepared in order to reduce the spread of invasive alien species to reduce the introduction of geographically non-native species into nature and to prefer populations of native ﬁ sh species in ﬁ sh management on water courses surveys indicate that systematic prevention control and eradication of invasive alien species is taking place particularly in large-size specially protected areas in the framework of the whole river basin c activities of non-governmental organizations
some of the basic organizations of the czech union for nature conservation are concerned with biological invasions at the level of non-governmental organizations over 6 6 million czk were invested into invasive alien species prevention control and eradication allocated from the landscape management programme in 1997 2002 however just opposite activities can also be carried out by ngos e g encouraging planting of invasive alien species knotweed reynoutria spp for reclaiming and phytoenergy purposes strategie ochrany-eng-iv indd 30 5 4 2006 10 23 37
31
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii iii problem issues
1 the subject of invasive alien species in the cr has not been dealt with terminologically legislatively organizationally and ﬁ nancially comprehensive and complex approach 2 there is no generally accepted method for their monitoring and total eradication 3 there is a lack of funds for research monitoring and or potential interventions decision vii 13 4 criteria have not been established for assessing applications for permits from the prohibition of invasive alien introduction 5 there is no legal punishment for negligence in invasive alien species introduction 6 there is inadequate public awareness among the general public and target groups of the risks possessing from the introduction and spread of invasive alien species on the basis of experience raised in other countries it can be expected that the general public will not support the necessary measures in spite of the known risks potentially invasive alien species are used especially in agricultural production forest management and well as in garden architecture without applying the precautionary principle from the standpoint of impact fragmented and disturbed habitats are particularly threatened the spread and multiplication of other species introduced in the past will continue even after stopping further imports based on the time required for acclimatization of the species which can even exceed 200 years for tree species iv objectives
provision for full and effective implementation of the cbd´s article 8 h and preparation and subsequent implementation of national binding rules in relation to invasive alien species on the basis of assessment of risks effects and trends in non-native species that threaten ecosystems habitats and species are of the top priority procedures in management and handling with these organisms should be uniﬁ ed 1 a binding list of species whose introduction or spread can be considered a risk from the standpoint of potential impacts in natural ecosystems black list” should be published 2 in relation to the potential for complete eradication of the individual species under the conditions of a central european country priority species and areas where steps will be taken for invasive species control and eradication should be laid down 3 educational programs should be prepared the general public should be informed of the risks represented by invasive alien species last but not least non-governmental organizations self-governing authorities and owners should be involved in certain projects leading to reduction of biological invasions in the country strategie ochrany-eng-iv indd 31 5 4 2006 10 23 37
32
related documents
act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape as amended
act no 449 2001 coll on hunting as amended
act no 99 2004 coll o fish farming act no 326 2004 coll on the phytosanitary care act no 289 1995 coll on forests as amended
decree no 330 2004 coll on protection against introduction of harmful organisms through import export of plants plant products and other items and against their spreading at the czech republic territory and about the systematic phytosanitary control
council directive 79 409 ec on the conservation of the wild birds
council directive 92 43 ec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
international treaty on plant genetic resources fao rome 1951
convention on the conservation of european wildlife and natural habitats bern convention bern 1979 cbd cop decision v 8 alien species that threaten ecosystems habitats and species
cbd cop decision vi 23 alien species that threaten ecosystems habitats and species
cbd cop decision vii 13 alien species that threaten ecosystems habitats and species
strategie ochrany-eng-iv indd 32 5 4 2006 10 23 38
33
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii iii ex-situ biodiversity conservation
the ex-situ biodiversity conservation at the genetic species and population levels includes conservation of the components of biodiversity outside of their natural habitats this includes primarily conservation of species in zoological and botanical gardens arboretums gene banks protection of micro-organisms in collections and other facilities and institutions established for this purpose see the gene banks chapter this conservation also encompasses part of the species survival recovery measures against the extinction of the most endangered wildlife species which also includes e g species survival programmes or recovery programmes for individual wild plant and animal species the objective of this keeping breeding and cultivating measures is to maintain and recovery the populations in-situ see the chapter on in-situ conservation in the original habitats and under suitable conditions all these institutions should participate in conservation of biological diversity of genes species and populations and should mutually cooperate and raise public awareness of nature conservation and generally environment management a zoological gardens a i introduction in accordance with the european communities legislation the purpose of zoological gardens is to contribute to preservation of the biological diversity of wild animals through breeding in captivity with emphasis on the endangered species recovery as well as public environmental education in relation to nature conservation a ii current conditions
at the present there are 16 zoological gardens in the czech republic established by the municipalities regional =subnational authorities or natural persons the union of czech and slovak zoos ucsz associating czech and slovak zoological gardens was established in bratislava in 1990 to coordinate activities of zoological gardens and their cooperation the union is a member of eaza european association of zoos and aquaria waza world association of zoos and aquariums and iucn the world conservation union pursuant to the act no 162 2003 coll on the conditions for the operation of zoological gardens and amending some laws act on zoological gardens which implements the council directive 99 22 ec relating to the keeping of wild animals in zoos zoological gardens are granted a licence not only to existing but also to new applicants that fulﬁ l the conditions the government regulation no 17 2004 coll on the rules for the provision of subsidies to the operators of zoological gardens outlines the conditions for allocation of subsidies from the state budget for zoological gardens for various activities and projects the basic conditions for the provision of subsidies include three areas 1 breeding of endangered species of global fauna in czech zoological gardens 2 incorporation of czech zoological gardens into nature conservation activities in the czech republic 3 cooperation of czech zoological gardens in the framework of international programmes of endangered species breeding with important zoological gardens and institutions abroad strategie ochrany-eng-iv indd 33 5 4 2006 10 23 38
34 a iii problem issues 1 limitation of support for zoological gardens from the state budget through subsidies in relation to the overall volume of funds in the budget of the ministry of the environment approved for the given calendar year 2 low awareness among general and professional public of the international activities of zoological gardens e g repatriation of some species into the wild 3 ignoring of the importance and potential of species collections in zoological gardens by expert and technical institutions 4 further management of dead bodies for scientiﬁ c purposes the dead bodies of endangered species individuals often irremediably end up in rendering plants a iv objectives
1 to increase the participation of zoological gardens in environmental communication education and public awareness 2 active participation of zoological gardens in scientiﬁ c and research biodiversity conservation at the genetic species and ecosystem levels including further use of the dead treated bodies and tissues of endangered animal species for scientiﬁ c purposes public awareness and education b species survival recovery programmes b i introduction species survival recovery programmes for specially protected species of ﬂ ora and fauna see the decree no 395 1992 coll are provided for by the state nature conservancy authorities in an attempt to establish conditions permitting management of their populations that should lead to a reduction in the degree of risk to them the article 52 of the act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended species survival recovery programmes as ex-situ measures is an integral part of in-situ species protection they need not always represent species survival recovery cultivation or artiﬁ cial breeding of individuals in captivity and their release or transfer to suitable habitats they are mostly active measures for species conservation supplemented by ex-situ keeping the term species survival recovery programme is often confused with the term action plan” or management programme” which however have no basis in the czech republic legislation and activities to conserve species are also carried out for species that are not endangered in the country stations for injured and disabled animals are rescue stations for injured or disabled specimens of wild species and their purpose is where possible to release the individuals back into the wild after healing although this does not constitute a facility for ex-situ animal conservation in the true sense of the word as these are measures for speciﬁ c injured and disabled specimens these stations play an important role especially in the public awareness and education an important part of their activities consists in awareness of and education of the general public and target groups in species protection which is frequently improperly understood and applied by the general public e g well-intentioned but from a nature conservation viewpoint improper care of young strategie ochrany-eng-iv indd 34 5 4 2006 10 23 38
35
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii animals in the summer thought to be left by their parents actions to be taken to support hedgehog survival in the autumn etc b ii current conditions
the very ﬁ rst attempt at species survival recovery breeding in the country although this was apparently motivated by ﬁ nancial considerations was the breeding of the european beaver castor fi ber in captivity and its subsequent re-introduction into natural habitats at the turn of the 18th and 19th centuries in the schwarzenberg estates in south bohemia some measures have been implemented and are continuing in the czech republic to conserve endangered species since the 1980s these include e g the re-introduction of white-tailed eagles haliaeetus albicilla in the třeboň basin area lynxes lynx lynx in the šumava bohemian forest mts protection of the giant lousewort pedicularis exaltata in the bílé karpaty white carpathians mts measures to protect the spring pasque ﬂ ower pulsatilla vernalis in the třeboň area and in krkonoše giant mountains and survival cultivation and strengthening the population of endemic bohemian sand pinks dianthus arenarius subsp bohemicus the actual status of a species survival recovery programme was ofﬁ cially introduced in the czech republic in 1992 through act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended since the act come into force the ministry of the environment me has so far approved 5 species survival recovery programmes lynx capercaille tetrao urogallus river mussel margaritifera margaritifera long-stalked pond weed potamogeton praelongus and marsh angelica angelica palustre further species survival recovery programmes have been prepared for at least 5 plant species and a number of animal species some of these projects are national-wide while others are more regional or even local ones species survival recovery programmes for the peregrine falcon falco peregrinus and saker falcon falco cherrug have been in operation for many years they do not ofﬁ cially have the status of species survival recovery programmes but are coordinated by advisory committee appointed by the director of the agency for nature conservation and landscape protection of the cr anclp cr b iii problem issues 1 there is a lack of a comprehensive concept of species survival recovery programmes for species protection in the cr to allow establishing priorities in the subject and of rules for the preparation approval and implementation of species survival recovery programmes for selected species 2 uncoordinated and highly dispersed active measures for specially protected species by various nature conservancy authorities and non-governmental organizations often not based on monitoring of the population in their natural habitats and the impact of the particular measures 3 inadequate ﬁ nancing of the species survival recovery programmes which must then be funded in a disorganized manner from various sources for various organizations sef state environmental fund landscape management programmes me 4 general perception of species survival recovery programmes in a narrower sense sensu stricto as partial measures without emphasis of the necessity and utilization of contemporary scientiﬁ c knowledge viewing of the subject in its entirety including the necessary monitoring see the chapter on biodiversity monitoring and indicators the public is often informed on species survival recovery measures as good intentions alone strategie ochrany-eng-iv indd 35 5 4 2006 10 23 38
36 including rescue transfers on some specimens without consideration of the consequences for the long-term population viability and of the biota at the alternative habitats 5 low public awareness of the existence purposes and objectives of species survival recovery programmes 6 low genetic diversity where there is a low number of individuals for species survival recovery breeding b iv objectives 1 provide for measures against the most threatened plant and animal species extinction e g species survival recovery programmes l endangered species action plans sef 2 deﬁ ne the priorities for species survival recovery programmes with emphasis on critically and highly endangered species snclpp cr on the basis of comprehensive binding species survival recovery programme policy 3 provide for complete and long-term ﬁ nancing of a narrow selection of well-prepared species survival recovery programmes for ﬂ ora and fauna including research and studies as well as monitoring their implementation 4 involve non-governmental organizations in species survival recovery programmes and informing the public of the threats and risks to species and real possibilities and ways of active individual population and species protection 5 promote stations for injured and disabled animals and their use for environment communication education and public awareness see the chapter on communication and education 6 elimination of the problem of uniﬁ cation and decline in intra-speciﬁ c diversity inbreeding inzucht c botanical gardens and arboretums c i introduction
the purpose of some botanical gardens in addition to education on conservation of ﬂ ora enlightenment and education and recreation of visitors and also conservation of the biodiversity of wild ﬂ ora also includes active care for conservation the global ﬂ ora in-situ gene fund they can also contribute to the conservation of nature as their live collections and herbaria of dried plants are amongst the best sources of information on the spreading of plants and their requirements on the environment there are about 1600 botanical gardens in the world with signiﬁ cant plants collections recently botanical gardens have specialized on cultivation of rare and endangered species and many of them have specialized on certain types of ﬂ ora the collection of aquatic and wetland ﬂ ora in třeboň is such a specialized collection in the czech republic they can contribute to effective conservation of endangered ﬂ ora under natural conditions through their sale to interested persons c ii current conditions
there are more than twenty botanical gardens in the czech republic under various types of management a consulting committee for botanical gardens under the professional auspices of anclp cr existed at me from 1992 to 2000 for coordination of the work of botanical gardens the existence of the consulting committee strategie ochrany-eng-iv indd 36 5 4 2006 10 23 39
37
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii permitted the creation of link between nature conservation and botanical gardens with their practical experience and spatial capacities in conservation of the wild ﬂ ora gene fund at the present there is no consulting or methodical body for botanical gardens c iii problem issues
1 there is no central overview of the activities of individual gardens and their participation in survival recovery programmes on a national european and global level 2 there is a lack of a methodical and coordination platform for botanical gardens and there is a loss of the professional potential of gardens for professional projects in in-situ plant conservation c iv objectives
1 greater participation of botanical gardens in plant survival recovery programmes and increasing awareness of the professional public about the focus and work of botanical gardens emphasis on conservation of autochthonous ﬂ ora species without consideration of attractiveness 2 connection of information on plants cultivated in botanical gardens with the information system of the convention on biological diversity see the chapter on exchange of information 3 participation of botanical gardens in environmental communication education and public awareness in connection with participation in survival recovery programmes and active measures in species in-situ conservation strategie ochrany-eng-iv indd 37 5 4 2006 10 23 39
38
related documents
agenda 21 15 3 15 5 g
convention text article 9 ex-situ conservation cbd cop decision iii 1 annex 2 § 3 agriculture
cbd cop decision iv 1 d annex taxonomy cbd cop decision v 5 § 26 annex b element 4 act 4 4
cbd cop decision v 23 annex § 9 act 7f
cbd cop decision vi 9 annex § 14b cbd cop decision v 10 global strategy for plant conservation cbd cop decision v 26 a odst 11 access to genetic resources cbd cop decision v 26 c art 4 ex-situ collections
cbd cop decision vi 6 annex article 14 b the international treaty for plant genetic resources for food and agriculture
cbd cop decision vi 24 d art 8 other issues relating to access and beneﬁ t sharing act no 162 2003 coll on zoos as amended
council directive 1999 22 es on the keeping of wild animals in zoos
government regulation no 17 2004 coll on rules of providing subsidies for zoo keepers
klaudisová a ed 2002 guidelines survival recovery programmes for specially endangered species of vascular plants and for animals only in czech anclp cr prague 48 pp
strategie ochrany-eng-iv indd 38 5 4 2006 10 23 39
39
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii iv gene banks i introduction genetic banks gene banks consist in facilities and systematic measures for conservation of the living organisms genetic diversity in the form of seeds pollen sperm embryos plant and animal tissues maintained under cryogennic conditions or in vitro cultures or for ﬁ eld gene banks in the form of living plants in spite of the fact that the primary objective of cbd is the conservation and permanent utilization of biodiversity in the original environment in-situ article 8 of the convention the use of gene banks for ex-situ conservation is recommended as a main supplementary activity article 9 of the convention organisms utilized in agriculture are one of the components of agricultural biodiversity which includes all components of biological diversity contributing to the production of foodstuffs and other vital human needs raw materials pharmaceuticals the pulling power of animals etc and for maintenance of the natural environment genetic resources hereinafter gr for nutrition and agriculture including breeds varieties lines races pathovars of fauna ﬂ ora and micro-organisms utilized cultivated and conserved by human according to cbd human is not included in the concept of genetic resources decision iii 11 on the basis of the results of the ﬁ rst global inventory process the strategies prepared by fao for plant gr are currently being reviewed the current state of gr for farm animals requires intensiﬁ cation of the process of cryoconservation accelerated obtaining of genetic material and expansion of their spectrum both for reasons of the increased danger to populations with lower production capacity and also because of the intensive development of genomics and biotechnology another of the objectives of cbd consists in facilitation of access to biological resources and provision for a fair sharing of the beneﬁ ts arising out of their especially commercial utilisation access and beneﬁ t sharing abs at the present this programme is concentrated only on plant genetic resources ii current conditions
conversion of traditional czech agriculture on the level of major industrial production in the 1960’s to 1980’s led to considerable specialisation and to limitations in the cultivation of crops and breeding of animals that were not suitable for modern production technology the transition to market-oriented agricultural production after 1989 support for genetic improvement and the import of new varieties and breeds affected this state of affairs even more at the present time the number distribution and location of breeds and varieties is affected by agricultural production economics and markets by natural conditions and by the system of subsidies broader customer choice demands are increasing requirements on diversiﬁ cation of agricultural and food products speciﬁ c quality and nutrition value of foodstuff bioproducts on production of foodstuffs for speciﬁ c minorities dietary health age religious etc there is also an increasing interest in the production of regional specialties element of regional development the national programme on conservation and use of plant and farm animal genetic resources and micro-
organisms important for nutrition agriculture and forest management national programme has become strategie ochrany-eng-iv indd 39 5 4 2006 10 23 39
40
a fundamental mechanism in gr conservation since coming into force on september 19 2003 the national programme includes gr of plants micro-organisms and farm and domesticated animals and follows on from the previous research programmes of conservation of these sources declared in 1993 2003 the cr is one of the foremost countries in the world in the creation of this comprehensive system in the area of conservation of genetic resources for nutrition and agriculture the national programme on conservation and use of plant and farm animal genetic resources and micro-organisms important for nutrition agriculture and forest management national programme this programme was declared by the ministry of agriculture with validity from september 19 2003 for a period of ﬁ ve years and is related to the on-going separate national programmes for the conservation and utilization of plants farm animals and agriculturally important micro-organisms and is subdivided into the following subprograms 1 the national programme on conservation and utilization of plant genetic resources and agricultural biodiversity national plant programme 2 the national programme on conservation of genetic resources of economically important micro-
organisms and tiny organisms national micro-organism programme 3 the national programme on the conservation and utilization of farm animal genetic resources national animal programme it is based on act no 148 2003 coll and act no 154 2000 coll and on the implementing decrees to these acts and also on international documents that cr has incorporated into its legislation convention on biological diversity or where the cr implements their principles international treaty on plant genetic resources fao 1999 it delimits the rights and obligations of the state and other entities in relation to conservation and utilization of national gr of crops micro-organisms and animals important for nutrition and agriculture broader participation of the cr in international cooperation e g in comparing micro-organisms participation in technological teams focused on animals cloning provides opportunities for discovering new strains that could have quite unique characteristic such micro-organisms strains could not only be important for the world scientiﬁ c fund but could also have commercial use the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic spcnl cr 1998 and the state environmental policy of the czech republic sep 2004 do not mention the subject of conservation of genetic resources for nutrition and agriculture this subject is discussed only in strategic and programme documents of ma which are understandably concerned only with gr in agriculture a farm animals genetic resources fangr protected fangr include breeds of cattle sheep and goats horses pigs poultry rabbits nutria freshwater ﬁ sh and bees that originated or are long-term adapted in the territory of the czech republic breeding in-situ is the fundamental way of conservation of these species permitting continuous and consistent development in addition the gene banks at the research institute of animal production riap in uhříněves prague and the research institute of fish and hydrobiology in vodňany maintain fangr ex-situ in the form of cryoconserved reproduction material insemination doses embryos stem cells tissues these are intended both for the regeneration of the particular gr if required and for purpose of science and research riap provides for the coordination of the conservation programme and for the administration of the fangr data banks strategie ochrany-eng-iv indd 40 5 4 2006 10 23 40
41
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii b plant genetic resources pgr genetic resources of agricultural crops are mainly conserved in ex-situ form in national gene banks and research centres gr of primitive forms and wild related species are also partly conserved in gene banks and partly through regular in-situ monitoring seed samples of all generatively propagated agricultural crops are centrally stored in the gene bank in the research institute of crop production ricp in prague ruzyně genetic resources of vegetatively propagated species are conserved as ﬁ eld collections ﬁ eld gene banks or as in vitro cultures potatoes or in cryoconservation bank the collected genetic resources in the cr contain almost 50 000 items and a decision will be made on inclusion of a further 6 5 thousand samples from collection expeditions in working collectives by the directors of the relevant crop collections ricp provides coordination for the programme of conservation of pgr and also operates the national genetic resource information system evigez its passport part is available at http genbank vurv cz genetic resources the evigez system consists in relational database which connects the passport information with the descriptive data and with records kept by the gene bank deposit see the chapter on exchange of information it also has the task of collecting important gr for nutrition and agriculture in the framework of collection expeditions forest tree species genetic resources constitute of sets of reproduction material of all species of trees stored in in-situ form genetic bases tree stands recognized for harvesting seeds and select trees or in ex-situ form - reproductive seed stands seedlings maternal trees clone archives and collections of reproductive material banks of forest seeds and banks archives of forest tree species explants the forestry and game management research institute in prague zbraslav keeps the central records of recognized sources of reproductive material of forest tree species c genetic resources of economically signiﬁ cant microorganisms and tiny animals grm these resources include independent collections of pathogenic and industrially useable micro-organisms and minor ﬂ ora and fauna of economic importance pests on agricultural crops and pests in food storages pathogenic viruses fungi bacteria and minor fauna are located in the individual collections at ricp pathogenic viruses of potatoes fruit trees decorative plants zoo-pathogenic micro-organisms pure dairy cultures of lactoﬂ ora brewery yeasts industrially useful micro-organisms and other phytopathogenic micro-organisms fungi cyanophytes and algae are kept at external workplaces there are thousands of items in these collections which are registered in the database of the national micro-organism programme and are available at the web site http www vurv cz collections collection_cz htm ricp in prague ruzyně is responsible for coordination of the conservation programme of grm d other genetic resources
genetic resources of wild fauna ﬂ ora and micro-organisms which are not used in agriculture food industry or other industry are not systematically monitored and collected although they are used in the framework of research the nature of their usually temporary collection for these purposes corresponds to the principle of a gene bank but the basic features of systematic and permanent collections are lacking because of the absence of any conception and programme in this area no funds are set aside for keeping inventories evaluation or strategie ochrany-eng-iv indd 41 5 4 2006 10 23 40
42
maintenance of these collections the gene bank at ricp in prague ruzyně and the gene bank in olomouc keep some wild plant species other species are kept through ex situ cultures amongst other things in botanical gardens research institutes and universities botanical institute as cr the silva tarrouca research institute for landscape and ornamental gardening the forage plant research institute in troubsko the biology faculty of the university of south bohemia insect gene bank of the entomological institute of the academy of sciences etc at the present time a study is being prepared for evaluation of the possibility of systematic research on the wild ﬂ ora genetic base and genetic resources collection of using current capacities or with the possibility of creation of central or regional gene banks iii problem issues
1 the non-uniform and uncoordinated system of the national databases limits access to information chm is not yet fully functional so uncoordinated or duplicity activities cannot be excluded 2 programmes for conservation of gr require a more open conception permitting operative classiﬁ cation of new genetic resources and reduced support for those that are no longer endangered 3 economic use of a limited spectrum of species to a greater extent sometimes leads to reduction in diversity down to the genetic level uniﬁ cation e g cultural species of grasses etc there is a risk of extinction of locally speciﬁ c populations of wild ﬂ ora and some wild fauna through genetic erosion simultaneously research on and collection of genetic material for wild ﬂ ora and fauna is currently in its infancy no inventories have been prepared and databases are nonexistent for genetic resources that are not used for agricultural or industrial purposes 4 conservation of gr for nutrition and agriculture through the current form of in-situ support does not guarantee a permanent solution to the problem original breeds and varieties with low competitiveness continue to be replaced or crossed with global” breeds and varieties improved for intensive production the number of breeders and growers of original breeds and varieties is constantly decreasing as farmers grow older and life styles change 5 the legislative basis incomplete international framework work on preparation of an international treaty on fangr is not expected to begin before 2007 this leads to a lack of national legislation a weak consideration is being given to a law on gr of farm animals the act no 154 2000 coll on livestock breeding and improvement requires amendment 6 difﬁ culties persist in relation to ownership of gr arising out from controversies between the private holders of genetic resources and the responsibility of the state for their maintenance 7 the system of ﬁ nancial support for conservation programmes on the year-to-year basis is unmaintainable financing cannot be interrupted without the risk of irremediable damage provision for long-term certainty of the required volume of funds is a necessary condition for the effectiveness of these programmes interruption of ﬁ nancing frequently de facto means the loss of the sum of all the expenditures to date 8 the potential for the use of biotechnology for renewal and extension of genetic diversity is currently limited especially for animal gr genetic engineering transgenesis cloning and this is true globally there are currently limited conditions for creating such capacities in the cr strategie ochrany-eng-iv indd 42 5 4 2006 10 23 40
43
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii iv objectives
provision for an effective and permanent system of ex-situ conservation including the necessary documentation and characterization of gra integration of these activities into national plans for development of rural areas and agriculture and cooperation at a global level in this respect make background for future activity membership in some collections of the european culture collection organization ecco and in the world federation for culture collection wfcc imposes the obligation in the cr to provide reciprocal information on gr of micro-organisms its catalogues and on request also for conserved strains of micro-organisms the same obligations can be expected following signature of similar agreements on fangr the evigez ﬂ ora information system is part of the global information network on plant genetic resources in order to provide for these and future related activities it is necessary in the framework of gene banks and ma to concentrate on existing problems and provide for their solution to prepare a general framework to support their work and to enable their functional incorporation into the general context of the strategy this will lead to implementing objectives in an order according to their urgency 1 stop the trend in the current decrease in the diversity of plants animals and micro-organisms used in agriculture and the food industry and a transition to a gradual increase through the creation of and support for suitable production systems and inclusion of the principles of conservation management in improvement programs 2 provide for gr cryoconservation in the national gene banks in accordance with decision v 26 which requires the creation of capacities for the maintenance and use of ex situ collections and create expert and information systems for planned conservation management and reconstruction genetics in accordance with the requirements of decision iii 11 3 prepare a legislative framework and ensure its regular supplementing by legal regulations compatible with internationally accepted obligations international agreements on plant genetic resources for nutrition and agriculture decision vii 3 a legislative basis for permanent ﬁ nancial provision for the operation and maintenance of genetic collections decision v 26 and others expected in the future 4 create conditions for constant development of all gr including those that are not used for agricultural and industrial purposes including access to them and fair and equitable sharing of the beneﬁ ts arising out from their use 5 increase the level of communication and cooperation with users stakeholders to ensure factual implementation of strategic targets strategie ochrany-eng-iv indd 43 5 4 2006 10 23 41
44
related documents
act no 154 2000 coll ma decree no 471 2000 coll on breeding farm animals in line with the international initiative for the conservation and sustainable use of pollinators cop v 5 bees are therefore part of this law
act no 148 2003 coll on genetic resources of plants and microorganisms ma decree no 458 2003 coll act no 289 1995 col on forests ma decree no 82 1996 coll on genetic classiﬁ cation forest renewal afforestation an on record keeping of seeds and planting seedlings of forest wood species
act no 246 1992 col on the protection of animals against cruelty as amended
act no 244 2000 coll on ecological farming as amended act no 166 1999 coll the veterinary act as amended
cbd cop decision iii 11 conservation and sustainable use of agricultural biological diversity
cbd cop decision iv 6 agricultural biological diversity
cbd cop decision v 5 agricultural biological diversity review of phase i of the programme of work and adoption of a multi-year programme cbd cop decision v 10 global strategy for plant conservation cbd cop decision v 26 access to genetic resources cbd cop decision vi 6 the international treaty on plant genetic resources for food and agriculture
cbd cop decision vi 9 global strategy for plant conservation
cbd cop decision vi 24 access to genetic resources as related do genetic resources pgr global plan of action for the conservation and sustainable utilization of plant genetic resources for food and agriculture 2002 gpa international plant protection convention fao ippc novela 1997 viz invazivní druhy
international treaty on plant genetic resources fao conference resolution 3 2001 the report of the international technical conference itcpgr 96 rep global plan of action leipzig declaration as adopted by the conference sow state of the world’s plant genetic resources fao 1996
fangr global strategy for the management of farm animal genetic resources fao 1998 state of the world’s farm animal genetic resources 2004 documents of the eight regular session of the cgrfa at http www fao org ag cgrfa docs htm strategie ochrany-eng-iv indd 44 5 4 2006 10 23 41
45
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii v sustainable use i introduction sustainable use means the use of the biodiversity components in a way and at a rate that does not lead to the long-term decline of biological diversity thereby maintaining its potential to meet the needs and aspirations of present and future generations from the standpoint of sustainable use the following components of biodiversity can be distinguished 1 genetic material 2 populations 3 species 4 functional ecological groups e g guilds such as pollinators and communities in a narrower sense synusia and in a broader sense biocenoses and 5 ecosystems and habitats the long-term decline of components of biodiversity refers to a time period linked to the life history of the component of biodiversity concerned it is crucial that the biodiversity in ecosystems is maintained to ensure that those ecosystems are capable to sustain the ecosystem goods3 on which both biodiversity and people depend as ecosystems and ecological processes within species variability and genetic variation change variably over time whether or not they are used by human beings this fact should be taken into consideration in biological diversity management so that it is possible to come accommodate the changes and also stochastic events that may inﬂ uence the sustainability of a use simultaneously it is apparent that sustainable use of speciﬁ c components of biological diversity is hard to imagine without adaptive management i e extremely ﬂ exible management thus the sustainable use of biological diversity is an integral part of the sustainable development concept the sustainable use of the various components of biodiversity has become one of the three main objectives of the convention on biological diversity cbd practical principles and more detailed guidelines for sustainable use of the components of biodiversity were proposed in 2001 2003 in the framework of cbd see the addis ababa principles these principles will also be applied in implementation of other international multilateral agreements particularly in the convention on international trade in endangered species of wild fauna and flora cites the necessity for wise management of certain wild plant and animal species also follows for the eu member states from the directive 92 43 ec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and ﬂ ora the habitats directive annex v the obligation of the contracting parties to sustainable use the populations of some subspecies and species of wild ﬂ ora and fauna is also included into other international agreements convention on the conservation of european wildlife and natural habitats the bern convention the african eurasian migratory waterbird agreement aewa ii current conditions
the prepared amendment to the state nature conservation and landscape protection programme of the cr promotes the idea of sustainable development and declares the idea contrary to the strict protection” concept in nature resources management the above mentioned policy document gives greater attention to sustainable use of the components of biodiversity in evaluation of approaches instruments and tools in nature and landscape management the sustainable development strategy of the cr was approved by the government of the czech 3 ecosystem goods are products provided by ecosystems and used by humans such as wood food or medicinal substances ecosystem services are processes and conditions of natural ecosystems that support human activities and maintain existence of mankind on the earth photosynthesis maintenance of atmospheric element composition soil-formation processes etc strategie ochrany-eng-iv indd 45 5 4 2006 10 23 41
46
republic on december 8 2004 resolution no 1242 04 its general objective is to provide for the highest quality of life for the citizens and simultaneously to establish favourable conditions for the quality of life of future generations sustainable use of biological resources has become part of some of the policy materials of ministry of agriculture of the czech republic sustainable forest management has had a long tradition in the cr it utilizes forest ecosystems in a wise environmentally sound way approaches for sustainable use of some aquatic ecosystems especially ﬁ shponds have been prepared and tested on case studies within the gef project biodiversity a methodology for sustainable use of biological and in general natural resources in the three unesco biosphere reserves pálava šumava bohemian forest a krkonoše giant mts has been elaborated iii problem issues
1 while a number of various procedures are now available for biological diversity conservation either at the site of its occurrence in-situ or elsewhere ex-situ a somewhat different situation arises in relation to the sustainable use of its components in spite of considerable developments in ecology conservation biology and other related disciplines knowledge is frequently lacking for the most objective identiﬁ cation of the optimal and simultaneously sustainable conditions for a speciﬁ c population it is undoubtedly a disadvantage that information on sustainable harvest in the long term is mostly obtained after problems arise through excessive unsustainable use 2 it has been found that the relevant research monitoring and determination of subsequent limits for use should be carried out by expert and technical institutions concerned with conservation of this resource however this does not exclude the ﬁ rst two activities being carried out in cooperation with the user of such a resource 3 consequently in the future conservation research should devote increased attention to practical methods of how to quantify biological diversity and recognize its decline in time iv objectives
1 include sustainable use of the components of biological diversity and unify understanding of this concept in the policy materials of the other sectors related to various degrees to conservation and management of biological diversity and sustainable use of its components for this purpose apply the practical principles and detailed guidelines for sustainable use of the components of biodiversity addis ababa principles 2 apply the practical principles and detailed guidelines for sustainable use of the components of biological diversity in case studies on sustainable use of selected populations of wild ﬂ ora and fauna breeds of farm and domestic animals and varieties and cultivars of cultural crops apply the experience obtained in broader practice 3 deﬁ ne and implement the indicators of biological diversity in measuring progress achieved in reducing the rate of the biodiversity loss strategie ochrany-eng-iv indd 46 5 4 2006 10 23 41
47
related documents
secretariat of the convention on biological diversity 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2003 sustainable use development of practical principles operational guidance and associated instruments unep cbd sbstta 9 9 secretariat of the convention on biological diversity montreal 18 pp cbd cop decision v 24 sustainable use and cross-cutting issue
cbd cop decision vi 13 sustainable use
cbd cop decision vii 12 sustainable use article 10 a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 47 5 4 2006 10 23 42
48
vi access and benefi t sharing i introduction
access to genetic resources and fair and equitable sharing of the beneﬁ ts arising out of their utilisation access and beneﬁ t sharing abs including appropriate transfer and exchange of the relevant technologies4 taking into account all the rights over these resources and to technologies remains one of the three main objectives of the convention on biological diversity cbd the convention recognizes the sovereign right of the contracting parties to establish a legislative regime for management of genetic resources simultaneously the states that have assumed the obligations of cbd should attempt to create such conditions that facilitate access to genetic resources and for their use by other contracting parties in an environmentally sound way access to genetic resources in the framework of cbd is based on the conditions mutually agreed by the contracting party that provides the genetic resource and the contracting party that accepts them it is important that each contracting party must agree in advance to access to its genetic resources unless it decides otherwise article 15 of the convention the access and transfer of technology is another cross-cutting activity of the cbd which is related to the topic of access and beneﬁ t sharing article 16 of the convention the contracting parties of cbd undertake to provide and or facilitate access for and transfer to other contracting parties of technologies that are relevant to the conservation and sustainable use of biological diversity or make use of genetic resources and do not cause signiﬁ cant damage access to and transfer of technology to developing countries shall be provided under fair and most favourable terms in the past these countries were and remain the greatest donors of a substantial part of genetic resources that are used primarily in the developed countries the bonn guidelines prepared by the abs working group at the ﬁ rst meeting of the ad hoc open-ended working group on access and beneﬁ t-sharing were adopted at the sixth meeting of the conference of parties to cbd hague april 2002 the cop decision recommends that the contracting parties use them when developing and drafting their own legislative administrative or policy measures on access and beneﬁ t sharing unlike to the cartagena protocol on biosafety which is binding for its contracting parties the bonn guidelines are implemented on a voluntarily basis the open-ended inter-sessional meeting on the multi-year programme of work of the conference of the parties up to 2010 montreal march 2003 discussed abs again and invited the ad hoc open-ended working group on access and beneﬁ t-sharing and contracting parties to consider the process nature scope elements and modalities of an international regime on abs the implementation plan of the world summit on sustainable development johannesburg august september 2002 also supported this concept and requested the un member states to begin the discussion about abs regime the second meeting of the ad hoc open-ended working group on access and beneﬁ t-sharing discussed the format of such a regime montreal december 2003 the seventh meeting of the conference of the parties to the cbd kuala lumpur february 2004 requested the ad hoc open-ended working group on access and beneﬁ t-
4 technology means in this relation not only the actual tangible technology hardware such as the various apparatus or computer networks but also diverse methods skills and procedures software e g patents methodologies for evaluation of the degree of endangerment of taxa or ecological functional groups geographical information systems gis procedures of modern biosystematics or genetic analysis or the manners of management of protected species habitats and areas from the viewpoint of access to genetic resources and fair sharing of beneﬁ ts following from their use it is important that technology also includes biotechnology strategie ochrany-eng-iv indd 48 5 4 2006 10 23 42
49
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii sharing to elaborate and negotiate the nature scope and elements of an international regime an agreement was reached that these should also include traditional knowledge of the utilisation of biological diversity similar to the cartagena protocol there is still considerable space for agreeing on a similar mechanism so that it is difﬁ cult to assess its ﬁ nal form the european communities ec attribute considerable importance to abs and together with the group of african countries are among the cbd contracting parties that will play a key role in agreeing on a speciﬁ c mechanism for abs the international treaty on plant genetic resources for food and agriculture one of the instruments of international law adopted at the conference of contracting parties of fao in november 2001 is very important in this sense the cr became a contracting party in march 2004 ii current conditions
in january 2004 the new the national programme on conservation and use of plant and farm animal genetic resources and micro-organisms important for nutrition agriculture and forest management national programme came into force this programme was approved by the government of the cr and follows on from the previous independent national programmes for the individual types of genetic resources the programme also encompasses provision for services to the users of genetic resources in the cr and abroad through provision of samples of available genetic resources and the relevant information under the conditions laid down by the valid international multilateral agreements and the legislation of the cr however it does not apply to wild ﬂ ora and fauna that could be e g of commercial importance for the pharmaceutical or cosmetic industry see the gene banks chapter the aspect of fair and equitable sharing of beneﬁ ts arising out of the utilisation of genetic resources including biotechnical procedures is not dealt in any ministerial or governmental document it should be contained in the prepared material transfer agreement” dealing with the contract relations between the owner and the recipient of plant genetic resources iii problem issues
1 most of the genetic resources used for commercial purposes are derived from developing and post-communist countries but the beneﬁ ts arising out of their use ﬂ ow into the developed countries 2 in contrast to concepts from the beginning of the 1990’s when the cbd was concluded in the framework of un it is now apparent that cbd cannot apply to genetic resources obtained by the contracting parties before the convention came into force especially the megadiverse countries the cancun group pointed out that industry based on biopiracy creates a substantial part of the gross domestic product in some of the contracting parties and also in countries that have not yet ratiﬁ ed cbd e g usa therefore the prepared abs regime will have to constitute a compromise between the attempt to prevent biopiracy and to simultaneously respect the sovereignty of the individual contracting parties strategie ochrany-eng-iv indd 49 5 4 2006 10 23 42
50 iv objectives
1 to provide for the organizational ﬁ nancial working and other necessary capacities for implementing the bonn guidelines on access to genetic resources and beneﬁ t sharing 2 apply the bonn guidelines in implementation of the national programme on conservation and use of plant and farm animal genetic resources and micro-organisms important for nutrition agriculture and forest management national programme assess this application and provide the obtained results to the cbd secretariat and to other cbd contracting parties 3 prepare search of the czech and the ec legislation concerning the speciﬁ c aspects of abs survey of the cr legislation related to access to genetic resources and sharing of beneﬁ ts arising out of their utilisation including modern biotechnical procedures aspects of intellectual property rights and patents search into the law and conceptual documents of the ec and the eu member states concerned with this subject gained outcomes should be used for implementation of the bonn guidelines related documents
kate k ten laird s a 1999 the commercial use of biodiversity access to genetic resources and beneﬁ t-
sharing earthscan publ london 398 pp secretariat of cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2004 access and beneﬁ t sharing as related to genetic resources article 15 unep cbd cop 7 l28 secretariat of the convention on biological diversity montreal 18 pp cbd cop decision ii 11 access to genetic resources
cbd cop decision iii 15 access to genetic resources
cbd cop decision iv 8 access to genetic resources
cbd cop decision v 26 access to genetic resources cbd cop decision vi 24 access and beneﬁ t sharing as related to genetic resources cbd cop decision vii 19 access and beneﬁ t sharing as related to genetic resources
strategie ochrany-eng-iv indd 50 5 4 2006 10 23 42
51
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii vii ecosystem approach as the key principle in management of ecosystems i introduction
in-situ biodiversity management was signiﬁ cantly changed over the last 20 years although the conservation of targeted species and subspecies of wild fauna and ﬂ ora is one of the traditional activities of state and voluntary nature conservation it has been found that the most effective and usually the cheapest way of in situ biodiversity management remains the conservation of speciﬁ c habitats and ecosystems management the ecosystem approach is a strategy for integrated management of land water and living resources that promotes conservation and sustainable use in an equitable way it is based on the application of appropriate scientiﬁ c methodologies focused on level of biological systems that encompass the essential structure processes functions and interactions among organisms and their environment the ecosystem approach recognizes that humans with their cultural diversity are an integral part of many ecosystems the ecosystem approach does not a priori exclude other management and conservation approaches such as unesco biosphere reservations protected areas or single-species conservation programmes for wild ﬂ ora and fauna and micro-organisms as well as other approaches carried out under existing national policy and legislative frameworks it rather should include the above mentioned approaches and other methodologies so as to cope with the complexity of biodiversity management and sustainable use of its components therefore there is no single way to implement the ecosystem approach at the present the ecosystem approach is taken as a principle of a number of multilateral international agreements convention for the protection of the marine environment of the north-east atlantic the kyoto protocol to the un framework convention on climate change and of international intergovernmental organizations e g fao it has also become a part of the legislation in some countries such as canada the greatest progress has been made by state institutions and the nongovernmental sector in applying the ecosystem approach in usa where this has become the starting point for the ecosystem management which has constituted a conceptual framework for the work of all federal institutions focused on the environmental management since the middle of the 1990’s although the ecosystem approach is considered to be one of the basic principles of cbd it is not included in the convention text nonetheless the malawi principles” decision vii 11 and the guidelines for their application were reviewed in this sense it was done on the basis of case studies and experience gained to date along with completed search of the degree to which the ecosystem approach is incorporated into cbd’s thematic programmes and cross-cutting activities ii current conditions the principles of the ecosystem approach as formulated according to the cbd malawi principles” have not been tested on any speciﬁ c programme or project in the cr strategie ochrany-eng-iv indd 51 5 4 2006 10 23 43
52 iii problem issues
1 even in the framework of implementation of cbd the conception of an ecosystem approach is a relatively new approach it was submitted to the cbd parties in comprehensive form only at the ﬁ fth meeting of the conference of parties nairobi may 2000 in the cr at the present time there is a lack of consciousness of this approach amongst both the professional and the lay public 2 the ecosystem approach is concerned with ecosystems characterized by substantial complexity and dynamics and must therefore be based on the fact that our knowledge of its functioning remains incomplete and that adaptive management” is thus required the current management of ecosystems must be adapted to this approach and the effectiveness of implemented measures must be evaluated in time ecosystem processes are frequently nonlinear and their outputs can appear only after a certain period of time consequently it is necessary to take certain measures even when some relationships between causes and effects have not been completely clariﬁ ed from a scientiﬁ c point of view the precautionary approach consequently long-term support should be provided in the cr for research on the functioning of the main types of ecosystems and veriﬁ cation of the cbd malawi principles in concrete situations 3 experience has conﬁ rmed that implementation of all 12 malawi principles” in an ecosystem approach is not realistic under speciﬁ c conditions consequently they should not be implemented as an integral set but rather individually or some of them simultaneously iv objectives
1 application of the principles of an ecosystem approach in case studies in the basic types of ecosystems in the cr forest agricultural water etc devotion of special attention to integrated river basin management river basin the plans in the sense of decree no 140 2003 coll on planning in the area of waters in this employ suitable proposed indicators of conditions changes and trends in biodiversity in management cr employ the experience gained in a broader context in practical conservation and management of biodiversity and in sustainable use of its components 2 include the ecosystem approach as deﬁ ned and understood by cbd in the conceptual materials of me ma and other sectors including the czech republic strategy for sustainable development related to varying degrees to conservation and management of biological diversity and sustainable use of its components 3 employ adaptive management to a greater degree in management of the natural and landscape heritage of the cr related documents
secretariat of the cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties unep 2003 ecosystem approach further elaboration guidelines for implementation and relationship with sustainable forest management unep cbd sbstta 9 8 secretariat of the convention on biological diversity montreal 27 pp ma decree no 140 2003 coll on the planning in the area of water
cbd cop decision v 6 ecosystem approach
cbd cop decision vi 12 ecosystem approach
cbd cop decision vii 11 ecosystem approach
strategie ochrany-eng-iv indd 52 5 4 2006 10 23 43
53
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii vii 1 cr case study unreclaimed areas” i introduction
the ever-more intense activity of people and their high requirements on the multi-functional nature of the landscape related to settlements recreation transport and industrial and agricultural production and the technical infrastructure lead to socio-economic processes that have permanent consequences for the landscape a large number of highly anthropogenically altered small insular and scattered areas to large territories are created corresponding to a very varied range of types e g landﬁ lls mine tips and other deposited material old quarries polluted water courses without accompanying vegetation fallow lands military domains and abandoned settlements especially in the border areas reclaiming of these very diverse areas is then very expensive and is frequently carried out unprofessionally and insensitively in an attempt to ensure the fastest possible economic utilization and returns on the invested funds the unnatural ecosystems created are usually unstable and require additional expensive management for further maintenance the ecosystem approach of monitoring of spontaneous processes in unreclaimed areas in the framework of the restoration ecology methods provides an alternative to large-area mechanical reclaiming restoration on the basis of studies of succession processes there will be a greater probability of successful nature restoration i e return of the set of ﬂ ora and fauna that were the natural inhabitants prior to the beginning of the action of the detrimental factors in the particular territory in case of fundamental sometimes irreversible changes in abiotic conditions at a particular location rehabilitation can even be considered successful when it entails the return of at least part of the original set of ﬂ ora and fauna the least suitable method of reclaiming replacement return of the plant cover however ignores the original character of the habitat and introduces a set of any kind of ﬂ ora and fauna that is capable to settle in the given area at the given time frequently without regard to the ecology principles ii current conditions
the speciﬁ c subject of unreclaimed areas in the czech republic has no comprehensive conception at the present there is so far no strict and bindingly deﬁ ned relevant uniform legal regulation a methodology for carrying out reclaiming at individual types of localities e g brown ﬁ elds” old mine works etc has not even been developed the mining act no 44 1988 coll deals with this subject but there is no further implementing regulation that would determine which metodology should be used the act no 114 92 coll on protection of the nature and the landspace as amended that prohibits the intentional spreading of invasive alien species should be followed in this case act no 334 1992 coll on protection of the agricultural land resources as amended deﬁ nes that it is necessary to carry out reclaiming of affected areas according to approved plans so that they are suitable for fulﬁ lling further functions in the landscape the state environmental policy of the czech republic mentions the aspect of utilization of the landscape or restoration of the function of the disturbed landscape consisting in elimination of environmental burdens and reduction of the extent of disturbance of the landscape by minerals mining although newly created areas of this character are subject to at least some legal measures for decontamination or restoration the present-day landscape consists of a mosaic of these newly created areas strategie ochrany-eng-iv indd 53 5 4 2006 10 23 43
54
and residues from the past where ownership relations and the consequent legal responsibility for the current condition and subsequent developments in the future have not been fully clariﬁ ed there is not even a uniform conception on how to deal with unreclaimed areas in a european context however it can be stated with only slight exaggeration that in the area of trends in scientiﬁ cally based environmental utilisation of unreclaimed areas the czech republic is in a sense in the forefront at least in central europe which can be documented at random by the organization of the revolutionary and internationally recognized seminars restoration of brown coal mining areas” active participation in the biohab a framework for coordination of biodiversity and habitats” programme supported by the eu participation in the pan-european programme of monitoring burdening of the landscape by heavy metals or the creation of speciﬁ c publications with complex summaries of the subject of natural succession in unreclaimed areas over a large part of the territory the ecological functions of the landscape have been damaged for prolonged periods of time by extensive mining of mineral materials especially brown coal mining tips in the north-
bohemian coal-mining area stone especially the české středohoří pla high-quality limestone český kras pla and also sand and gravel e g třeboňsko pla litovelské pomoraví pla and in the area around the elbe river iii problem issues
1 disturbance of the overall appearance of the landscape including devaluation of aesthetic values by scattering of small unreclaimed areas to the creation of extensive territories or affecting of the appearance of entire regions 2 extensive disturbance of the landscape is constantly increasing in connection with the increased activity of human beings in the landscape 3 the inadequate ability to predict further developments at a particular location in relation to the lack of scientiﬁ c knowledge of spontaneous succession processes at these newly forming habitats in the landscape 4 the risk connected with secondary phenomena which can play a decisive role in succession processes and also affect the broader surroundings of the actual unreclaimed areas extraction and distribution of toxic substances into the substrate contamination of ground waters etc 5 endangering of the surrounding environment by the unintentional introduction of invasive alien taxa of ﬂ ora and fauna which can suppress or even completely replace the original taxa in a broader area unreclaimed areas may act as an open gate to the entire ecosystem 6 there is so far inadequate legislation 7 there are inadequate and only scattered attempts at biological evaluation and an ecosystem approach in dealing with the subject of unreclaimed areas iv objectives
using suitable scientiﬁ c methodology respecting a holistic integrated approach for the biodiversity of ecosystems certain model principles can be derived these will be used primarily in recommendation of the management and prediction of further developments in the individual types of unreclaimed areas according to the fact that unreclaimed areas represent the most varied set of habitats furthermore having different areas and locations in the landscape the endangerment and any difﬁ culties arising out during succession reﬂ ect the speciﬁ c situation strategie ochrany-eng-iv indd 54 5 4 2006 10 23 43
55
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii at the given location and are based primarily on the intensity of the primary human intervention any toxicity of the substrate etc in addition to problems that are generally valid for the conservation of the site ownership relations economic pressure on subsequent use etc 1 creation of a new speciﬁ c category study area” in the framework of nature conservation which would provide for the possibility of undisturbed long-term scientiﬁ c research of succession processes at selected localities of unreclaimed areas apply the results thus obtained to localities with similar character 2 directly formulated legislation towards effective reduction of economic pressure on purely utilitarian use of the landscape by human and proceed according to scientiﬁ cally based plans of the landscape restoration methods in accordance with article 8 of cbd 3 leave suitably selected non-cultural sofar unreclaimed elements in the landscape to undergo spontaneous development or only slightly correct the process through carefully considered minor scientiﬁ cally based interventions on the basis of scientiﬁ cally based knowledge according to the character of the territory through spontaneous or restrictively managed succession direct reclaiming towards the creation of a character of the site that would be as close as possible to the original structure of the habitat prior to human intervention 4 carry out research and monitoring of trends in the progress of the natural succession at the level of communities and populations of plant and animal species with emphasis on ﬂ exibility and variability of the biota monitoring of the progress of colonization and succession of the development of organisms would provide data on biotic interactions and niche differentiation in the species and genetic selection measure the ecological variables affecting the rate of decomposition and dying off of organic matter and also transport of substances in biochemical cycles and thus determine the causality of succession and individual instabilities 5 aware and educate the public about reclaimed areas in the landscape according to article 13 of cbd 6 minimize the creation of further similar areas and extensive territories in connection with other units of the state administration where the given habitat is assigned agriculture forest management regional administration etc 7 prevent the introduction and subsequent spreading of invasive alien taxa to unreclaimed areas or secondly from these areas to the surrounding landscape on the basis of the results of the currently intensive research on non-indigenous ﬂ ora and fauna in the cr always bear in mind the precautionary principle article 8 of cbd and also the act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape related documents
act no 44 1988 coll on the protection and utilisation of mineral resources the mining act as amended
act no 61 1988 coll on mining activities explosives and on the government mine administration as amended
act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended act no 334 1992 coll on the protection of the agricultural land resources as amended
cbd cop decision iii 11 ecosystem approach strategie ochrany-eng-iv indd 55 5 4 2006 10 23 44
56
viii identifi cation and monitoring of biodiversity i introduction
the purpose of identiﬁ cation and monitoring of biological diversity consists in observation of status changes and their trends in its components and obtaining basic information for evaluation of measures and interventions adopted in the framework of various policies identiﬁ cation criteria and indicators are being developed in many areas to provide information on the relevant changes in the components of biodiversity on the basis of monitoring evaluation of the developments of the biodiversity components is important from the conservation point of view sustainable use is not possible without long-term data describing the natural variability of the biodiversity and also the impacts of environmental changes of global and regional extent monitoring can be understood as a regular observation connected with evaluation of deviations from the set standards established in the framework of the natural conditions in the speciﬁ c region and related to the objectives of the monitoring it is necessary to propose and verify a set of indicators for the purpose of evaluation of the effectiveness of measures adopted in the framework of the convention as well as for the purpose of identiﬁ cation and monitoring of the biodiversity components important from the conservation and sustainable use point of view indicators are taken as instruments summarizing comprehensive information on the general state and trends in biodiversity and providing a framework for monitoring the objectives of the convention and trends in the components of biodiversity the basic purpose of proposing and testing indicators is expression of information on biodiversity in a quantitative simple and comprehensible form the indicators should be relevant in relation to policies inﬂ uencing the use of biodiversity sensitive to changes easily analyzable and based on scientiﬁ c models a key aspect is the difﬁ culty in collecting data where it should be realistic to obtain the data required for proposing these indicators by relatively simple and reproducible methods for assessment of biodiversity changes and their possible causes indicators evaluating the status of biodiversity are insufﬁ cient it is therefore necessary to develop indicators relating to biodiversity changes to stress pressure and risk factors on the basis of the work of ad hoc technical expert groups the subsidiary body for scientiﬁ c technical and technological advice of the cbd recommended the following indicators which should be applied immediately5 these indicators are also used to obtain information on a national level and are intended to evaluate the state and trends in biodiversity a total of 13 main indicators are currently used of which 10 are relevant for the cr a trends in extent of selected biomes ecosystems and habitats b trends in abundance and distribution of selected species c coverage of protected areas related to the area of the state d nitrogen deposition e water quality in aquatic ecosystems f change in status of threatened and or protected species g trends in genetic diversity of domesticated animals cultivated plants and ﬁ sh species of major socioeconomic importance h numbers and costs of invasive alien species 5 unep cbd cop 7inf 33 provisional global indicators for assessing progress towards the 2010 biodiversity target unep cbd sbstta 10 9 indicators for assessing progress towards and communicating the 2010 target at the global level strategie ochrany-eng-iv indd 56 5 4 2006 10 23 44
57
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii i connectivity fragmentation of ecosystems j area of forest agricultural ﬁ shery and aquaculture ecosystems under sustainable management further indicators should be regularly developed for endangered biodiversity ecosystem services and balanced distribution of proﬁ ts derived from the use of genetic resources according to annex i of the convention on biological diversity especially the following components of biodiversity should be identifi ed and monitored 1 ecosystems and habitats containing high diversity large numbers of endemic or threatened species or wilderness required by migratory species of social economic cultural or scientiﬁ c importance or which are representative unique or associated with key evolutionary or other biological processes 2 species and communities which are threatened wild relatives of domesticated or cultivated species of medicinal agricultural or other economic value or social scientiﬁ c or cultural importance or importance for research into the conservation and sustainable use of biological diversity such as indicator species and 3 described genomes and genes of social scientiﬁ c or economic importance ii current conditions
the ec sustainable development strategy has set the objective of halting the biodiversity loss by 2010 this requirement was established in connection with the implementation plan of the world summit on sustainable development wssd in johannesburg in 2002 which attempts to achieve more effective and more comprehensive implementation of all three objectives of the convention and a substantial reduction in the rate of global biodiversity loss evaluation of these obligations is not possible without evaluation of current conditions changes and trends in biological diversity on the basis of the existing highly dispersed and sometimes poorly available information and systematic monitoring of trends in the decrease of the biodiversity components in the framework of the ec legislation the obligation is imposed on the individual member states to introduce a system of monitoring of components of biodiversity important from a european standpoint represented by special types of natural habitats and species and subspecies of wild ﬂ ora and fauna evaluation of the state of biodiversity on the territory of the cr is not possible without speciﬁ cation of components indicating changes in the biodiversity and subsequent coordination of monitoring and biodiversity information exchange in the framework of the cbd principles were proposed for sets of indicators used on a national scale by the individual parties and monitoring of biodiversity6 although a great many international processes are being implemented to halt the biodiversity loss so far there are no generally accepted procedures for monitoring and evaluation that could be used to measure and to assess biodiversity and its losses at the genetic species and ecosystem level the procedure of development of national indicators and monitoring includes particularly a setting the appropriate problems and objectives b proposing and testing suitable indicators c development of a suitable monitoring programme permitting access to veriﬁ able objectives there are several monitoring programmes in europe coordinated particularly by international nongovernmental 6 unep cbd sbstta 9 inf 7 report of the expert meeting on indicators of biological diversity including indicators for rapid assessment of inland water ecosystems strategie ochrany-eng-iv indd 57 5 4 2006 10 23 44
58
organizations in some cases these programmes provide relatively long time series on the development of the biodiversity components e g for the bird populations and communities however in general the level of information on trends is insufﬁ cient and regular monitoring tends to be performed only rarely the priority of monitoring is formulated in general in the state environmental policy where one of the measures of research and development is to formulate methods and indicators for monitoring and conservation of the environment and monitoring of long-term changes in ecosystems” iii problem issues
1 there is a long tradition in biodiversity research in the cr so that the components of biodiversity requiring conservation and having a potential for sustainable use have been identiﬁ ed similar to elsewhere in the world however the cr has been facing a lack of comparable long-term information on status changes and trends in biodiversity and their causes see the research chapter 2 in spite of previous attempts there is no long-term functioning integrated biodiversity monitoring system in the cr nongovernmental organizations also currently participate in their own initiative in biodiversity monitoring frequently utilizing the work of volunteers the role of nongovernmental organizations and their potential contribution have however not been adequately evaluated and utilized there is no system ensuring constant and suitable ﬁ nancing and continuation of these initiatives 3 the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic is concerned with research and development nonetheless no speciﬁ c tasks follow from snclpp cr for the conception of monitoring in contrast to the sectoral components of nature conservation see the communication and education and research chapters 4 the consequences of this state of affairs are apparent no regular summary reports are published on the state of nature and biodiversity in the cr based on standard indicators national statistics cover this area insufﬁ ciently and all this has a substantial impact on information exchange and last but not least on public awareness and education 5 monitoring is a priority also for forest agricultural and water policy so far however the various systems of biodiversity monitoring are insufﬁ ciently integrated in the framework of evaluation of forest ecosystems and of the impact of environmental measures and monitoring of the ecological condition of water bodies iv objectives
1 establish a system of compulsory monitoring of types of habitats and species pursuant to the habitat directive and in connection with this identify priority monitoring of additional areas sites and species at a national level as well 2 propose and verify indicators for long-term evaluation of changes in biodiversity on the territory of the cr the indicators will preferentially include especially areas recommended by the sbstta-cbd in relation to the basic eea indicators and ec structural indicators in developing indicators utilize the already existing monitoring initiatives including participation of nongovernmental organizations 3 in the proposed biodiversity action plan of the czech republic prepare a system of implementation indicators evaluating the progress in implementing the objectives of the national biodiversity strategy of the czech republic and a schedule of evaluation of to what degree the objectives of the strategy are achieved 4 establish a system of publication of reports based on indicators of the state of biodiversity in the cr strategie ochrany-eng-iv indd 58 5 4 2006 10 23 45
59
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii especially in relation to providing reports for international multilateral conventions organizations and the european commission and incorporate selected indicators into national indicators and statistics 5 provide for long-term monitoring of developmental trends of the basic indicators of the state and changes in biodiversity concerned with national trends in the set of basic indicators with the potential for also evaluating regional and local trends use the results especially for basic summary evaluation of the biodiversity state and trends at a national regional and local level with the potential for comparison in the framework of the ec 6 establish a national biodiversity monitoring network with a central coordination institution providing for long-term ﬂ ow and evaluation of information in biodiversity in the cr especially in the form of integrated monitoring of ecosystems representing natural conditions and species biodiversity in the cr and representing biodiversity important from the standpoint of the ec in addition to selected key indicators monitoring will also be carried out of variables characterizing in detail the state and developmental trends in the relevant terrestrial and water ecosystems 7 consistently monitor and evaluate the impact of economic actions conservation programmes and management plans on the biodiversity one of the objectives is to support synergies between monitoring programmes encompassing forest agricultural and aquatic biodiversity related documents
cbd cop decision iii 10 identiﬁ cation monitoring and assessment
cbd cop decision v 7 identiﬁ cation monitoring and assessment
cbd cop decision vi 7 identiﬁ cation monitoring and assessment
cbd cop decision vii 8 monitoring and indicators designing national level monitoring programmes and indicators
strategie ochrany-eng-iv indd 59 5 4 2006 10 23 45
60
ix research biodiversity strategy i introduction
according to cbd support for and stimulation of research contributing to the conservation and sustainable use of the components of biodiversity is an important step towards the biodiversity conservation although research in the area of biodiversity has been constantly developing it is necessary to improve its scientiﬁ c basis and increase support as research information constitutes the basic condition for biodiversity conservation there is insufﬁ cient interconnection between biodiversity research the development of methods of conservation and sustainable use of biological resources and practical management in the landscape this entire subject area lies mainly within the scope of the natural sciences however because it is not possible to ignore the fundamental impact of man on biodiversity it is important not to loose sight of the economic and social aspects of the subject it is a great challenge to the scientiﬁ c community to be able to provide results that can form the basis for making olitical decisions e g providing access to the results of research for non-professional users and that can be used for sustainable use of biodiversity at all levels from the local or national to the global for this process it is important 1 to commence high-quality balanced inter-sectoral cooperation so that it is possible to formulate and resolve questions related to biodiversity in its total complexity this cooperation should realistically formulate questions from identiﬁ cation of the extent and composition of biodiversity to management of biodiversity in the broadest sense of the word 2 to modify or treat the results of research so that they constitute generally applicable information ﬂ exible database corresponding to the requirements of nature conservation and management and that can also be used for the work of the bodies of the state administration and for policy decisions in general 3 provide this information for policy decision-making or to other sectors and factors 4 increase intersectoral cooperation of me mrd and ma under the conditions in the cr ii current conditions
research in biological diversity in the czech republic is based on a long tradition and on well-established institutions concerned with development of scientiﬁ c knowledge universities scientiﬁ c institutions of the academy of sciences of the cr and on storage of documents of local ﬂ ora and fauna museums botanical gardens scientiﬁ c collections individual projects are ﬁ nanced by the grant agency of the cr and other sources however there is no framework programme concerned exclusively with biodiversity in spite of repeated attempts to establish the national centre for biodiversity research through the ministry of education youth and sports programmes current scientiﬁ c knowledge on biological diversity in the czech republic has concentrated mainly on ﬂ ora and fauna research leading to the preparation and improvements of lists of species knowledge of the their distribution range and basic habitat requirements on habitat this type of research has also led to diverse monitoring programmes the structures of various guilds assemblages and communities have been studied the character of strategie ochrany-eng-iv indd 60 5 4 2006 10 23 45
61
secondary succession in the anthropogenic landscape has been described and differences in the compositions of taxocenoses between various types of environments or geographic units have been characterized it the future scientiﬁ c work should be concerned with better understanding of the historical roots and contemporary dynamics of biodiversity at the level of genes species communities and ecosystems particularly the genetic level of biodiversity and its historical development have been studied quite inadequately to date at the species level there have been still a great many groups especially among micro-organisms and fauna about which even basic knowledge is not available in this country in some cases there is not even a reliable checklist of species occurring it seems that the difference in the amount of knowledge available for the intensely studied and the neglected groups is becoming even greater research in communities and ecosystems should concentrate on better understanding of the ecological role of the individual species and their functional ecological groups special attention should be paid to invasive alien species that have recently been spreading in this country and whose numbers and infested areas are increasing see the invasive alien species chapter although a considerable attention has been paid to invasive alien species of ﬂ ora and fauna in the cr in recent years it must be stated that basic knowledge is not available for even the common invasive vertebrates e g the stone maroko or the north american mink on their food strategy or the extent of predatory and competition pressure exerted in relation to the indigenous fauna in addition to scientiﬁ cally based research research and development r&d projects are being carried out under the auspices of me e g the programme the environment and conservation of natural resources” and the landscape and settlements of the future” ﬁ nanced from the budget of the ministry the main objectives include provision for dynamic renewal and development of research capacities in the cr using all the potential for international cooperation the national research programme for 2004 2009 points out the necessity of improving and developing the relationships of the public to research and development another activity is agricultural research primarily in plant or animal production and forestry this consists of in both basic and strategic and applied research concerned primarily with conservation and effective use of natural resources genepool soil water and the biological potential of agro-ecosystems or forest ecosystems this research is also concerned with improving the characteristics e g increasing the resistance of plants or animals the quality and safety of foodstuffs including evaluation of the beneﬁ ts risks connected with gmos this type of research is concentrated primarily at the level of species provenance varieties etc see the gene bank chapter the czech national bioplatform founded on december 5 2003 http www ibot cas cz biop index htm is a new activity in the a mutual communication between scientists and focused on biodiversity and researchers policy-makers this is a part of the european bioplatform www bioplatform info and is intended primarily for communication and dissemination of information at a national and international level especially in the eu iii problem issues
1 the absence of a central data register on the distribution of species in the cr effectively connected an international databases 2 inadequate coordination and records of research in bioindications and monitoring lack of uniformed methodology a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 61 5 4 2006 10 23 45
62
3 insufﬁ cient development of molecular phylogeography and research into the genetic variability within the natural populations and species and the related relative lack of funds for these activities 4 the low interdisciplinary interconnection of research activities weak interconnection of studies in contemporary biodiversity with the database of fossil record from the holocene and pleistocene 5 inadequate ﬁ nancing and ineffective distribution of available funds 6 the absence of comprehensive grant programmes concerned with scientiﬁ c research in the central european biodiversity inadequate emphasis on the priority importance of study of biodiversity in the national sphere of science and research insufﬁ cient identiﬁ cation of the end users of research outputs 7 insufﬁ cient reaction to challenges from abroad especially in the framework of the european research area research biodiversity action plan esf programmes diversitas 8 absence of coordination and low level of assistance in research on biodiversity in the developing countries inadequate implementation of the potential for taxonomic and ﬁ eld ecological research at czech scientiﬁ c and research institutions 9 taxonomically oriented projects are not adequately supported basic taxonomic research modern approaches using various types of data is limited and underestimated iv objectives
1 prepare a basic survey of the state of knowledge of biota in the cr and its individual components and identiﬁ cation of clear gaps in knowledge 2 adopt such strategies of balanced development of research work at universities and research institutions that would encompass all taxa with sufﬁ cient numbers and that are ecologically important 3 increase cooperation between botanists and zoologists leading to the issuing of scientiﬁ cally based standpoints for conservation and sustainable use of biodiversity 4 coordinate activities in cooperation with foreign activities especially in the framework of the european research 5 direct the outputs of research so that this provides generally applicable information corresponding to deﬁ ned nature conservation needs and requirements in r&d for use by the state administration in the environmental sector propose outputs of work in accordance with the needs for the work of the state administration authorities and policy-making decisions in general 6 inform the general public of the importance of applied research in biodiversity 7 establish an intersectoral programme that would facilitate interconnection of biological and social-economic research 8 develop basic taxonomic research strategie ochrany-eng-iv indd 62 5 4 2006 10 23 46
63
related documents
larsson t b catizzone m developing a european biodiversity research agenda www bioplatform info
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the french presidency of the eu in montpellier france 4 6 december 2000 concerning biodiversity research related to the biology of invasions”
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the swedish presidency of the e u in sigtuna sweden 11 12 june 2001 concerning biodiversity of freshwater and forest science in support of the ecosystem approach” recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the belgian presidency of the eu in brussels belgium 2 4 december 2001 concerning scientiﬁ c tools for biodiversity conservation monitoring modeling and experiments” agreement of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting
held under the danish presidency of the eu in silkeborg denmark 4 6 october 2002 concerning auditing the ark - science based monitoring of biodiversity”
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the greek presidency of the eu lesvos greece 23 26 may 2003 concerning biotic resources in a changing world science for better governance” recommendations of the meeting of the european platform for biodiversity research strategy held under the italian presidency of the eu florence italy 21 24 november 2003 concerning genetic biodiversity in natural agricultural and other economically used systems measurement understanding and management
recommendations of the working group on biodiversity research strategy in the acceding and candidate countries european platform for biodiversity research strategy bioplatform meeting in poland in support of epbrs bialowieza 5 9 july 2003
cbd cop decision iii 11 v 5 vi 5 agricultural biodiversity
cbd cop decision iv 4 status and trends of the biological diversity of inland water ecosystems and options for conservation and sustainable use cbd cop decision vi 8 global taxonomy initiative
cbd cop decisionvi 9 global strategy for plant conservation cbd cop decisionv 4 progress report on the implementation of the programme of work on forest biodiversity
cbd cop decisionv 23 consideration of options for conservation and sustainable use of biological diversity in dryland mediterranean arid semi-arid grassland and savannah ecosystems
cbd cop decision ii 9 vi 22 forest biological diversity cbd cop decisionvi 23 invasive alien species that threaten ecosystems habitats or species
long term focus and support for the programmes of science and research in the cr t3 support of the long term ensure of energy sources
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 63 5 4 2006 10 23 46
64
x exchange of information i introduction
information on the state of biodiversity and the availability of this information constitutes a basic precondition for increasing the general public and target groups awareness of biodiversity with the development of the global computer network a considerable information on biodiversity is transferred particularly in electronic form the obligation to exchange provide and communicate information related to the conservation of biodiversity and sustainable use of its components from all available sources follows from article 17 of the convention on biological diversity exchange of information on biodiversity consists primarily in access to information on the results of scientiﬁ c technical and social-economic research similar to the availability of information on research and education programmes art 17 of the convention the clearing-house mechanism of the convention on biological diversity chm cbd was established for this purpose as a basic information instrument intended to ensure exchange of information on biodiversity at a national level in the framework of a certain part of the world eu europe and on a global scale ii current conditions
in 2003 37 information systems were in operation in the environmental sector together with several thousand independent databases established in the carly 1990s without mutual coordination the outputs from these information systems are not uniform and frequently no records are kept of them the data storehouse of me the centre for public information services cpis catalogue and a specialized metainformation system which is part of the uniﬁ ed environmental information system ueis are intended to partly resolve this problem in the framework of ueis whose administration and establishment is in the competence of the environmental sector a national clearing house mechanism for the convention on biological diversity is being created www chm nature cz coordinated by anclp cr and the environmental web site in the framework of the information strategy of me for 2004 2006 from march 1 2004 a phare twinning project was commenced with the federal ministry for the environment nature conservation and nuclear safety of frg bundesministerium für umwelt naturschutz und reaktorsicherheit - bmu the main objective of the project is implementation of an integrated data model in accordance with the cenia agency czech environmental information agency transformed czech environmental institute it is the task of this agency to provide for practical and detailed implementation of the ec legislation and legislation at other levels on the environment i e centralized data collection and control and evaluation of the effectiveness of all the environmental laws cenia will provide for exchange of data on the environment between national and regional administrations reporting in accordance with the ec directives and harmonization with the requirements of the ec legislation and the legislation at other levels it will also be responsible for reporting on the state of the environment preparation of analyses policies distribution of public information and provision of consultation to special-interest groups the cenia agency should also integrate the reporting on the environment including indicators of sustainable development and will establish conditions for data collection with the objective of establishing a uniform information system in environmental protection which will be used by both the state administration and the public strategie ochrany-eng-iv indd 64 5 4 2006 10 23 46
65
on september 16 2002 the czech republic signed a memorandum of understanding with gbif global biodiversity information facility which is gradually becoming the main instrument in collection and provision of information on biodiversity on a global scale and is supported by oecd gbif as an information metadatabase accessible through the internet already has data available on the biological diversity of all the countries in the world with the exception of the vatican and san marino three primary recipients of information support in the environmental sector me cei sef
ministry of the environment czech environment inspectorate state environmental fund the expert and technical information base consists of 12 sectoral organizations for the expert and information service agency for nature conservation and landscape protection of the cr anclp cr cenia czech environmental information agency czech geological service cgs czech geological service geofund czech hydrometeorological institute chmi nature conservation administration nca administration of the krkonoše giant mts national park administration of the šumava bohemian forest national park and protected landscape area administration of the podyjí thaya river basin national park administration of the české švýcarsko czech switzerland national park silva tarouca research institute for the landscape and decorative gardening tgm water research institute tgm wri
nature conservation information system
the establishment of this system was made possible in 1996 by signing of the framework agreement between anclp cr apla cr now nca and the administrations of the national parks contents data on occurrence in the form of storage of data on ﬂ ora and fauna occurrence with their time and spatial location habitat mapping natura 2000 information system for territorial systems of ecological stability landscape management programmes etc the conservation and use of agrobiodiversity and genetic resources of agriculturally utilized plants is fully provided for in the framework of the national programme on conservation and use of plant and farm animal genetic resources and micro-organisms important for nutrition agriculture and forest management all the participants in the national programme and other users employ the national information system designated evigez for documentation of genetic resources of ﬂ ora and as a source of information http genbank vurv cz genetic resources in the framework of international cooperation ipgri international plant genetic resources institute ecp gr european cooperation programme genetic resources institutions in the cr further participate in the establishment and provision of services for international databases gene bank at the plant production research institute ppri in prague ewdb european wheat database the grass research institute in zubří the european arrhenatherum and trisetum database ecp gr on the ppri and agritec šumperk servers international flax database european databases are available on the internet at the web pages http genbank vurv cz ewdb and http genbank vurv cz arrh_tri the cr is cooperating in a fao pilot project for monitoring the state of agrobiodiversity and implementing of tasks following from signing of the global plan of action gpa fao this project is concerned with the a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 65 5 4 2006 10 23 46
66
development of an optimum format for monitoring genetic resources of agricultural crops and agrobiodiversity on a global scale through ppri plant production research institute the cr is participating in the establishment of an early warning system which is being implemented by fao to which the cr is contributing information on its territory iii problem issues
1 the current state of the biodiversity-related databases is characterized by its variability in relation to terms of reference methodology of data collection mining and processing quality of information and technical presentation ownership and other rights 2 the submission of reports for the sectors and implementation of obligations following from international multilateral agreements on the environment vary considerably and are not interconnected in the framework of the individual sectors 3 there are no strategic terms of reference for ncis based on analysis of the legislation requirements of the public administration and informing the general public and target groups and containing strategic targets and priorities and the framework agreement between anclp cr admistrations of plas and the administrations of the national parks has not been implemented organizational provision for establishment of ncis ncis standards rules for transfer of data divergence of information systems in the individual institutions of the state nature conservancy heterogeneity of data various ownership rights 4 chm has not been yet fully functional in the sense of the article 17 of cbd and coordinators have not been appointed for the individual thematic areas 5 there is low consciousness of the existence of chm lack of capacity for its implementation and subsequent promotion in the professional and general public failure to implement obligations following from the memorandum of understanding with gbif 6 most information sources are kept only in the czech language iv objectives
1 establishment of an information policy in nature conservation and landscape protection establishing a functional system integrating knowledge of specially protected and endangered organisms their populations and state of the territory with participation of all public research expert and technical and administrative institutions see snclpp cr 2 support for and development of the necessary technical scientiﬁ c and technological cooperation in conservation of biodiversity and sustainable use of its components through suitable international and national institutions see the article 18 of cbd cooperation e g with gbif or eea provision of and sharing of information in czech and english establishing suitable conditions for implementation of obligations raised from existing agreements 3 establishment of a nature conservation website part of ueis access to the individual information systems or organizations of the state nature conservancy integration of various types of information sources databases information contained therein documents persons organizations services procedures etc implementation of the prepared central data model of the environment in nature conservation and landscape protection providing access to data for the general public and target groups 4 appoint coordinators for the individual thematic areas of the cbd‘s chm which will participate in updating strategie ochrany-eng-iv indd 66 5 4 2006 10 23 47
67
and adding data to the metadata system at a national and regional level in accordance with the decision of the conference of parties vi 18 active involvement the cbd committee in establishing chm and its updating 5 interconnect chm with the biosafety clearing-house 6 establish a national database of information on agrobiodiversity as an output of the fao pilot project related documents
agenda 21 point 15 6 convention on access to information public participation in decision-making and access to justice in environmental matters aarhus convention the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic point 4 2 2 state environmental polity point 5 information tools
act no 123 1998 coll on the right for access for environmental related information act no 106 1999 col on free access to information
article17 of the convention exchange of information
article 18 of the convention technical and scientiﬁ c cooperation cbd cop decision i 3 clearing-house mechanism for technical and scientiﬁ c cooperation
cbd cop decision ii 3 clearing-house mechanism cbd cop decision iii 4 clearing-house mechanism to promote and facilitate technical and scientiﬁ c cooperation
cbd cop decision iv 2 review of the operations of the clearing-house mechanism
cbd cop decision v 14 scientiﬁ c and technical cooperation and the clearing house mechanism
cbd cop decision vi 18 scientiﬁ c and technical cooperation and the clearing house mechanism cbd cop decision vii 23 scientiﬁ c and technical cooperation and the clearing house mechanism directive 2003 4 ec of the european parliament and of the council on public access to environmental information global plan of action gpa fao a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 67 5 4 2006 10 23 47
68
xi communication education and public awareness i introduction
support for and stimulation of understanding of the importance of biodiversity conservation and sustainable use of its components are the main instruments to achieve the three convention goals and to ensure effective implementation of the cbd an important part of the public education and awareness is the promotion of biodiversity conservation through the mass media and support for integration of these subjects in educational and enlightenment programmes and in consulting international cooperation should play an important role in these activities the global increase in electronic communication has provided new potential for promotion support and understanding of the importance of the measures required for the cbd the role of traditional means of communication should not be overlooked and emphasis is placed on their synergic action an information system - chm was established in the framework of cbd‘s implementation in the czech republic in 2003 to promote enlightenment and information exchange see the exchange of information chapter its objective is to facilitate information exchange and especially provide access to a wide range of publications monographs and reports on biodiversity through an on-line catalogue which is globally available nongovernmental organizations are important mediators in communication throughout the world they attempt to include marginal groups in the process of biodiversity conservation and sustainable development decision iv 10 an important component of cepa consists of the right to information on potential damage to the environment and biodiversity by any industrial construction development etc activity especially for the population affected by such activities potential for civic control knowing” ii current conditions
since the beginning of the 1990s environmental communication education and public awareness cepa has been holistically understood and steps to implement the objectives of the strategy cannot be excerpted from this this is implemented so that it leads to dissemination of an environmental way of thinking and acting which is in accordance with the sustainable development principles to an awareness of responsibility for maintenance of the quality of the environment and its individual components and to respect for life in all its forms act no 17 1992 coll on the environment article 16 conceptual environmental education in the cr was ﬁ rst practiced in 1992 when the government approved the strategy of support for environmental education for the 1990s communication education and public awareness in the area of biodiversity are an important part of the state cepa programme and the action plan for 2004 2006 and one of the basic instruments through which the strategy can be implemented implementation of the action plan is annually evaluated including the effectiveness of the individual measures and published as a special part of the report on the state of the environment in the cr me has concluded intersectoral cooperation with meys in the framework of which mutual support is provided for cepa based on the sustainable development principles and secured through state and non-governmental organizations all the other bodies of the state administration and self-governing units should effectively strategie ochrany-eng-iv indd 68 5 4 2006 10 23 47
69
promote and provide information on these aspects the state environmental fund supports cepa through its subsidy programmes and projects a clearly important potential is in zoological gardens which gradually establish information and educational centres information centres are also gradually being established at the administrations of protected landscape areas and national parks in recent years there has been an increase in the importance of public discussion of the extent of specially protected areas their management and management plans a network of centres for injured and disabled animals has been established through non-governmental organizations such as the czech union for nature conservation the promotional activities of these centres act locally on important target groups farmers foresters gamekeepers children and adolescents an important role is played by campaigns carried out e g by some nongovernmental organizations which explain to the public how to coexist with large carnivores the importance of natural ﬂ oodplain forests and the proﬁ ts and beneﬁ ts that natural species diversity provides for human beings through ecosystem services there are a number of nongovernmental organizations in the cr that actively participate in informing the public of biodiversity conservation the greatest part of the work of environmental consulting centres in the step network environmental consulting centre network eccn focus on pro-active environmental management and in support to cooperation and communication between the key sectors in society local administration scientiﬁ c research the public and the business environmental consulting is intended to provide the public with objective and comprehensive information on the environment on environmental problems and their resolution on products and their impact on the environment environmental consulting thus contributes to the formation of the environmental awareness in the population and establishment of civic structures that act as a counter-
balance to one-sided political or economic decision-making children and students are an important target group a wide range of educational programmes and hobby leisure groups have been established for them and thus the subject of biodiversity conservation is slowly entering education programmes the largest organizations include the pavučina spider‘s web association of environmental education centres and the environmental education club their activities include not only education among children but also development and support to the network of teachers and lecturers schools and other institutions dealing with cepa issue according to these associations the objective of environmental education is to awaken and reinforce a harmonic relationship between humans and the environment all living beings and other people and thus ﬁ nd a pathway to oneself direct contact with nature and natural materials is an important component in this respect museums have a long history in the czech republic and have traditionally been concerned with education in environmental management and nature conservation however museums do not only contribute to cepa directly i e through their natural science institutions but especially through the fact that they present a changing world in its various forms and interconnections iii problem issues
1 decreasing interest of the general public in the environment low biodiversity knowledge lack of consciousness of the importance of biological diversity for human beings the position of man in the environment 2 inadequately elaborated procedure for promotion and advertising” in nature conservation the area is not attractive for sponsoring and investments there are no adequate and suitable opportunities in the public mass a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 69 5 4 2006 10 23 48
70
media for nature conservation and sustainable development 3 there is insufﬁ cient ﬁ nancial provision and mechanisms for providing information on biodiversity 4 the existence of developmental plans that directly endanger species diversity trans-european transport networks constructions and building-up in the open landscape synurbanization etc and the potential for their ﬁ nancing from the eu sources the promotion of investment plans is accompanied by massive media and lobby campaigns in support of the construction mining etc 5 the anthropogenic approach in policy documents and policies the state environmental policy the sustainable development strategy of the cr anthropocentric to technocratic attitudes of politicians in biodiversity conservation a rabbit must not be preferred over a skier” restrictions on economic development in regions with high unemployment in the name of a newt” 6 the employees of the state administration are inadequately informed and they are sometimes still technocratically oriented environmentally sound behaviour and attitudes of the employees of the public administration during the working process environmentally sound operation of authorities saving natural resources is still not a matter of fact 7 there is inadequate systematic and effective informing participation and active inﬂ uencing of the public leading to environmentally sound behaviour there is a lack of motivation for this behaviour 8 the effectiveness of communication education and public awareness is evaluated only quantitatively number of events teaching programs child-hours” etc and not qualitatively i e there is no monitoring of the professional accuracy of the information provided and especially the ﬁ nal impact of cepa on the clients as a feedback 9 unimplemented environmental tax reform lack of a stable framework for ﬁ nancing nongovernmental organizations in environmental management 10 the professional level of some outputs from cepa is not always adequate so that these actions can even be counter-productive iv objectives
1 increase the availability of information on biological diversity 2 introduce speciﬁ c programmes for public participation teach politicians about nature conservation and biodiversity and why they are critical and essential human beings 3 consistently evaluate and as required update measures that are part of already adopted programme strategies action plans and sectoral policies and their impacts from the standpoint of implementing the strategy - in particular the cepa state program cepa action plan for the individual periods state environmental policy state nature conservation and landscape protection programme sectoral policies energy raw material transport water 4 conclude an intersectoral agreement on cooperation between me and ma on cooperation in cepa and implementation of the national biodiversity strategy of the czech republic 5 conclude an intersectoral agreement on cooperation between me and mc and the founders of museums on cooperation in cepa and promotion of the objectives of the strategy 6 use the functioning network of cepa centres and announce public competitions and subsidy programmes each year on the basis of funds from me meys mc and ma for implementation of the national biodiversity strategy of the czech republic 7 prepare and implement a module of initial and life-long education in biodiversity conservation” for education of priority target groups employees of the state administration representatives of local governments managers in agricultural forestry and water management companies and ﬁ rms staff members and activists in strategie ochrany-eng-iv indd 70 5 4 2006 10 23 48
71
nongovernmental organizations and project planners 8 introduce functioning ﬁ nancial mechanisms for promotion and informing the public of aspects of biodiversity conservation decision iv 10 related documents
the czech republic government resolution no 1048 of 23 october 2000 on state programme of environmental education and public awareness in the czech republic
the czech republic government resolution no 991 of 8 october 2003 to implement government resolution 1048 2000 on the state programme of environmental education and public awareness in the czech republic action plan on the environmental education and public awareness programme in the czech republic for 2004 2006
act no 123 1998 on the right for access to the environmental related information as amended by the act no 6 2005 coll inter ministerial agreement on cooperation in the ﬁ eld of the environmental education and public awareness between the moe and the ministry of education youth and sport
draft unece strategy for education for sustanainable development
aleš máchal průvodce praktickou ekologickou výchovou rezekvítek brno 2000 isbn 80-902954-0-1
cbd cop decisionv 17 education and public awareness
cbd cop decisionvi 19 communication education and public awareness cbd cop decisionvii 24 education and public awareness article 13 a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 71 5 4 2006 10 23 48
72
xii biodiversity and the economy i introduction
biodiversity is positively and negatively affected by all human activities consequently it is necessary to effectively use the instruments and methods of environmental policy educational economic and legal voluntary informative public participation institutional etc sep especially in dealing with the following aspects a at a macro-economic level for evaluation of the qualitative aspects of economic social and environmental development b at the level of state regulation economic instruments and methods should be employed to promote processes that are favourable for biodiversity and on the other hand to obstruct processes that endanger or reduce biodiversity c in the evaluation of speciﬁ c policies programmes projects and events economic evaluation valuation of their beneﬁ ts and negative impacts on biodiversity using economic instruments and methods d in connection with the above employ economic instruments and methods so that economic calculation of damage or improvement of the environment and thus also biodiversity is included in the costs or revenues of those economic entities that are responsible for the biodiversity change however the use of economic instruments must not be considered separately it is always necessary to use an instrumental mix” which will not only include economic instruments but will also take into account other instruments and measures deﬁ nition of the relationship between the economy and biodiversity follows from key international documents the obligation of the contracting parties to adopt economic measures that will have a favourable impact on the biodiversity and contribute to sustainable use of its components arise out from the article 11 of the convention it follows from the ec strategy that economic instruments such as e g subsidies taxes and various fees can have a considerable effect on biodiversity they can sometimes be used to inﬂ uence production and consumption so that they are beneﬁ cial to biodiversity the eu supports methods through which the informed consumer can decide independently on behaviour that will be beneﬁ cial to nature conservation and sustainable use of biodiversity where possible the eu intends to ensure that a biodiversity is taken into consideration in economic issues b environmental criteria are taken into account for the entire lifetimes of products whose production distribution or disposal could affect the biodiversity c the standpoint of biodiversity also becomes part of responsibility in addition to identiﬁ cation and introduction of instruments that are beneﬁ cial for nature conservation and sustainable use of biodiversity incentive measures” cbd it is necessary to also eliminate mechanisms that are detrimental to biodiversity perverse incentives” cbd these include e g some unsuitable relationships and utilization of the rights to agricultural and forest land the manner of concluding lease contracts procedures in international trade and economic policy consequently every relevant strategy should employ instruments that would be beneﬁ cial for nature conservation and sustainable use of biodiversity and to promote systems that will be acceptable from the economic and social standpoints and will simultaneously be beneﬁ cial for biodiversity mechanisms with detrimental impact on sustainable use of biodiversity should be reduced or completely eliminated strategie ochrany-eng-iv indd 72 5 4 2006 10 23 48
73 ii current conditions
there are currently various types of economic instruments in the czech republic that can have a favourable impact on biodiversity in the above sense these instruments are categorized and described in the oecd classiﬁ cation” e g recommendation of the council on the use of economic instruments in promoting the conservation and sustainable use of biodiversity oecd 2004 from the standpoint of motivation of entities to conserve and increase biodiversity these instruments can be divided into instruments of positive stimulation subsidies support exemptions etc and instruments of negative stimulation taxes fees sanctions another group consists in market conformable instruments e g trading in permits for emissions of greenhouse gases act no 695 2004 coll on conditions for trading in permits for emissions of greenhouse gases and amending some acts ecolabelling and voluntary activities of business entities the effect of these instruments on biodiversity is not monitored separately instruments of positive stimulation motivation instruments include e g the individual landscape management programmes e g the landscape management programme and the river system restoration programme and support from the state environmental fund of the cr instruments of negative stimulation include fees for pollution of the individual components of the environment e g fees for discharge of polluted water into surface waters sanctions for illegal interventions and distribution into nature e g fees for illegal felling of tree species and payments for withdrawal of agricultural and forest land from its purpose the ﬁ nancing of measures to conserve and increase biodiversity is considered to be an independent aspect at the present time activities for biodiversity conservation and sustainable use of its components in the cr are ﬁ nanced from domestic and foreign sources domestic ﬁ nancial sources include the state budget the state environmental fund regional and municipal budgets foundations and sponsor donations the european structural funds are an important source of foreign support the czech republic regulates the use of these funds through its programme documents the horizontal rural development plan hrdp is a programme document that could be utilized to support activities on management of nature and the landscape agri-environmental schemes are an important instrument in nature conservation if their environmental effectiveness is regularly checked and monitored where agricultural entities pledge to employ a certain environmentally sound farming method for a period of ﬁ ve years other programme documents include e g the infrastructure operation programme and the agriculture operation programme some of whose measures are also concerned with affecting the means of management from the standpoint of the interests of sustainable development support for rural areas and conservation of nature and the landscape which can be subsequently reﬂ ected in a qualitative improvement in biodiversity the life programme is an important initiative of the european union and is intended for ﬁ nancing projects contributing to conservation and management of the environment one of its parts life-nature is an especially important initiative from the standpoint of nature conversation and the landscape protection as it permits e g ﬁ nancial support for projects in the natura 2000 sites the state environmental policy of the czech republic in general emphasizes strengthening of the partnership between the public and private sectors the private sector is gradually being accepted as an essential partner in biodiversity conservation government resolution no 7 of january 7 2004 on the policy of the government of the czech republic in the area of partnership of the public and private sectors is important in this respect b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 73 5 4 2006 10 23 49
74
some important components of biological resources are privately administered or are subject to intellectual property rights especially biochemical extracts and genetic resources mostly however biodiversity is considered to be a public property consequently methods of evaluation and valuation of various components of biodiversity are being developed internationally and in the cr iii problem issues
1 property and access rights to the individual components of biodiversity are not adequately deﬁ ned which complicates market evaluation of biodiversity and the establishment of a market for conservation of speciﬁ c forms of biodiversity and sustainable use of its components 2 the procedures for evaluation of biodiversity at all levels have not been clariﬁ ed and there is a lack of modiﬁ cation both according to the purpose of the evaluation and according to the speciﬁ c biodiversity components 3 the methods based on the theory of natural capital and its evaluation have not been adequately elaborated to the level of useful macroeconomic indicators no suitable information system and system of indicators that would express the state and changes in biodiversity in the territory of the cr has been established 4 there is a lack of studies of the value of biodiversity related to biotechnical agricultural and forest products pharmaceuticals decorative plants etc similar to the impacts of the use of biodiversity on the ecosystem functioning 5 the private sector is not frequently seen as a partner for biodiversity conservation and sustainable use of its components while existing instruments allow the private sector to invest into biodiversity conservation and sustainable use of its components no suitable partnership has been established between the public and private institutions or between the other stakeholders an organizational institutional legislative and administrative basis has not been established for cooperation between the public and private sectors 6 the currently used fees serve primarily the purposes for which they were introduced and also in this connection for biodiversity conservation they are not systematically directed in relation to biodiversity conservation and frequently do not stimulate desirable behaviour it should be emphasized that fees are only one of the instruments and that public budgets are of primary importance 7 a system of elaboration and monitoring of the effectiveness of the implemented measures and the effectiveness of investments into biodiversity conservation has not been developed a uniform system of indicators for assessment of the state of biodiversity has not been introduced see the monitoring and indicators chapter iv objectives
1 propose modiﬁ cation of the relevant currently existing environmental economic methods and instruments so that they lead to the greatest biodiversity conservation and sustainable use of its components 2 propose a structure and substantive form of new fees supporting conservation of the components and elements of biodiversity re-evaluate existing ﬁ nancial instruments and ﬁ nd new economic incentives for management of biodiversity 3 submit a proposal for ﬁ nancial mechanisms for biodiversity further develop cooperation with international ﬁ nancial organizations with the possibility of utilization of their funds for ﬁ nancing programmes for biodiversity conservation strategie ochrany-eng-iv indd 74 5 4 2006 10 23 49
75
4 include a wide range of partners in biodiversity conservation and establish partnership of the public nongovernmental and private sectors 5 introduce a system of monitoring and indicators of the effectiveness of investments into biodiversity conservation and sustainable use of its components and especially of all programmes implemented in nature conservation and landscape protection under the competence of me 6 propose corresponding procedures for evaluation of the direct and indirect beneﬁ ts following from biodiversity and its use under the conditions in the cr including application procedures and methods of their use create a hierarchical system of indicators and information that would permit the use of all the available economic methods of evaluation of economic-environmental programmes projects events and measures 7 regularly evaluate the implementation of the strategy through deﬁ ned indicators and evaluation methods related documents
act no 695 2004 coll on conditions for business under the emission trading scheme recommendation of the council on the use of economic instruments in promoting the conservation and sustainable use of biodiversity oecd 2004 the czech republic resolution no 7 of 7 january 2004 on the czech republic policy in the partnership in the area of business and private sector
handbook on market creation for biodiversity chapter 1 9 oecd 2004
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 75 5 4 2006 10 23 49
76
strategie ochrany-eng-iv indd 76 5 4 2006 10 23 49
77
biodiversity in sectoral and area policies
i agriculturally managed ecosystems i introduction
agricultural management in the czech republic is similar to the practice throughout europe where more than 40 of land is used for agriculture and more than one half of the european community budget is allocated for the common agricultural policy which is among the most important factors affecting biodiversity in the eu member states agriculturally managed ecosystems contain important components of biological diversity that are important in providing for production of foodstuffs functioning of ecosystems and safe life sustainable use forms a basis for preservation of the biodiversity of agricultural ecosystems decision iv 6 in relation to the global growth of the human population intensive technologies and procedures have recently been introduced with the aim of increasing agricultural production for nutritional needs agricultural activities have caused destruction or transformation of certain important habitats such as wetlands as well as eradication of a number of habitats and reduction of sources of food for a number of species occurring in agricultural ecosystems in conformity with the ec biodiversity strategy we are aware of the importance of agricultural use of land selection of management approaches as well as the socio-economic situation of the rural areas local population for maintaining or improving biodiversity for future generations the objective of the cbd thematic programme of work on agricultural biodiversity should include without limitation support for favourable and elimination of unfavourable impact of agricultural activities on biodiversity ii current conditions
during the last decade the area of arable land in the czech republic slightly decreased in favour of grasslands 3 of agricultural land and forests 0 1 of agricultural land either through spontaneous succession or targeted planting 7 of agricultural land is currently endangered by abandonment and without any state subsidy policy management of this land is not economically viable this land includes particularly wetlands steppe grasslands see the grassland ecosystems chapter and sub-mountain grasslands with high species diversity b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi b
strategie ochrany-eng-iv indd 77 5 4 2006 10 23 50
78
with substantial contribution of unsuitable technological approaches the ratio of land endangered by water erosion almost 42 of agriculturally managed land is included in the categories from endangered to most endangered land remains high which also directly affects the state of aquatic ecosystems biodiversity see the inland water and wetland ecosystems chapter for economic reasons that led to a marked decrease in the quantity of used fertilizers and means for plant protection in the early 1990s a repeated slight increase has been witnessed in recent years and it is likely that the quantities could grow in connection with acceptance of the standards of the eu common agricultural policy in the early 1990s the czech republic introduced management within a sound and sustainable system of certiﬁ ed organic farming the regime of organic farming is currently employed on approximately 5 of agriculturally managed land and organic farming is supported from public funds both the occurrence and quantity of specimens of wild ﬂ ora connected with farming that were common in the 1950s such as the corncockle agrostemma githago pheasant’s eye adonis aestivalis cornﬂ ower centaurea cyanus shepherd’s needle scandix pecten-veneris rye brome bromus secalinus or darnel ryegrass lolium temulentum and wild fauna such as grey partridge perdix perdix brown hare lepus europaeus european souslik spermophilus citellus or lapwing vanellus vanellus have continued to decrease the structure of soil remains affected to a degree that mostly does not permit long-term survival of soil organisms particularly annelids and athropods several hundreds of extensive orchards consisting particularly of fruit trees have been maintained however these orchards gradually disappear and their further maintenance will be impossible without any state subsidy policy similarly certain traditionally kept farm animals breed are also endangered see the gene banks chapter extensive areas of valuable properties in open landscape are owned by the state which allows for stipulating rules of sound management within the applicable lease contracts on average 90 of land used by farms is leased returning of land to the original owners is proceeding slowly the concept of agrarian policy of the czech republic for the period after accession to the eu 2004 2013 carp the state environmental policy of the czech republic and the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic have initiated changes resulting in improvement of the current conditions however these changes are not adequate to fulﬁ l the european target halting the biodiversity loss by 2010 iii problem issues
1 the landscape structure has been damaged during the second half of the 20th century the extent of managed areas through blocking of land substantially increased important landscape features were destroyed hedgerows hedges rows of trees extensive orchards solitary trees bushes wetlands and ﬂ oodplain meadows and other meadows and pastures with high species diversity were cultivated and drained in specially protected areas the structure of the landscape has not been affected to a degree common in areas more suitable for production valuable habitats of wet meadows steppes and sub-mountain meadows rich in species are endangered by and abandonment strategie ochrany-eng-iv indd 78 5 4 2006 10 23 50
79
2 the landscape does not provide suitable living conditions for wild fauna and fl ora uniﬁ ed farming characterized by extensive mechanized harvesting of crops on arable land and haymaking on meadows within short periods and low diversity of grown crops and bred species and breeds of farm animals reduce the potential for reproduction the sources of food and the potential for providing refuge and shelter 3 valuable habitats rare and endangered species of fauna and fl ora in agriculturally managed landscape soil and aquatic ecosystems are degraded by unsuitable technological farming approaches the manners of fertilizer application and means of plant protection as well as their quantity and type the systems of utilization of meadows machine mowing from edges to the centre and use of heavy machinery substantially affect biodiversity also in agriculturally non-managed areas e g aquatic and wetland ecosystems 4 grasslands are endangered by succession the farm animals numbers do not correspond to the area of grasslands the quantity of biomass from grasslands is excessive a substantial decrease has been observed in the numbers of sheep and goats in the past which are suitable species of farm animals for grazing in valuable habitats such as steppes see the grassland ecosystems chapter hardly accessible sloping pastures with high species diversity see the mountain ecosystems chapter and peat bogs 5 biodiversity of agriculturally managed ecosystems is endangered by spontaneous spreading of invasive alien species and intentional introduction of non-indigenous species of fauna and fl ora invasive alien species such as the giant hogweed heracleum mantegazzianum and knotweed reynoutria spp endanger particularly habitats adjacent to water courses and bodies intentional growing of non-indigenous energy-production plants in cases where it has not been veriﬁ ed that they will not spontaneously spread outside the grown culture constitutes a potential risk for biodiversity 6 use of genetically modifi ed organisms gmos constitutes a potential risk for biodiversity knowledge of the impact of the use of gmos on the local biodiversity remains inadequate and does not allow to make generally valid conclusions in case of potential crossbreeding of gmos with native species and naturally improved cultivars important adaptations of the indigenous species to local conditions could disappear 7 traditional regional crop varieties and farm animals breeds are endangered maintaining the traditional varieties and breeds is fundamental for maintaining the potential of natural resources in the future see the gene banks chapter 8 the ownership titles to land and the legal position of its users as well as the size of farms are based on former co-operative farming in most cases major entities without an ownership title which employ the individual farmers do not provide suitable conditions for restoration the relationship between the farmers and land approximately 76 of agriculturally managed land is used by 1885 enterprises managing over 500 hectares the farming activities of these users pose the risk of their orientation on short-term proﬁ ts to the biodiversity degradation on the leased properties iv objectives
1 maintain farming on existing grasslands particularly in habitats belonging to the natura 2000 network see carp 2 promote and support environmentally sound farming see sep carp characterized by high heterogeneity technological approaches quantity type and application of fertilizers and plant protection preparations sewing procedures etc encourage such technologies that not only increase productivity but also reduce degradation as well as restore and enhance biodiversity these could include inter alia organic and integrated farming integrated pest management biological control and suitable harvesting methods decision iii 11 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 79 5 4 2006 10 23 50
80
3 encourage restoration and creation of ecologically important landscape features hedges hedgerows line and non-forest greenery grasslands especially ﬂ oodplain meadows etc 4 encourage maintenance of traditional crop varieties and farm animals breeds 5 encourage farming by minor entities and enhance the capacity of local and owners of land and rural communities for sustainable use of biodiversity on agriculturally managed land and promote public awareness decision v 5 related documents
the czech republic conception of the agrarian policy for the period after eu accession 2004 2013 cbd cop decisionv 5 agricultural biological diversity review of phase i of the programme of work and adoption of a multi-year work programme
cbd cop decisioniii 11 conservation and sustainable use of agricultural biological diversity
cbd cop decisioniv 6 agricultural biological diversity
cbd cop decisionvi 5 agricultural biological diversity
cbd cop decisionvii 3 agricultural biological diversity
iucn countdown 2010 www countdown2010 net
strategie ochrany-eng-iv indd 80 5 4 2006 10 23 50
81
ii forest ecosystems i introduction
the convention deﬁ nes the forest ecosystem as a dynamic complex of plants animals and micro-organism and their non-living environment interacting as a functional unit in which trees are a key component of the system the interest of global society in maintaining and improving the state of forests as the habitats holding the vast majority of terrestrial species of wild ﬂ ora and fauna decision ii 9 art 4 of the annex is based on a number of cop decisions and sbstta recommendations as an instrument for implementation of the cbd the contracting parties agreed at the sixth meeting of the conference of the parties on an extended programme of work aimed at research cooperation and development of technologies that are important in relation to conservation and sustainable use of the components of the species diversity in all types of forests the global process aimed at the forest protection is also the subject of the un forum on forests which was established in october 2000 with the objective to promote the management conservation and sustainable development of all forest types in the eu the forest biodiversity conservation is dealt with by the resolution of the eu council on the eu forestry strategy an important initiative in the process of cooperation between the european countries consists in the ministerial conference on the protection of forests in europe mcpfe the national forestry programme adopted by the resolution of the government of the czech republic no 53 of 2003 was drawn up on the basis of the conclusions of the 3rd ministerial conference held in 1998 in lisbon the legislative framework for utilization of forest properties and management of forests of the czech republic is provided for in the act no 289 1995 coll on forests as amended and act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape as amended ii current conditions
the potentially dominant proportion of forest communities in the czech republic is based particularly on the character of the european climate and underlines the importance of forests as an important feature in species diversity due to the considerable variability of habitat conditions together with the geographic position of the czech republic which territory is inﬂ uenced by several phytogeographical areas a wide range of forest types have developed in a relatively small area where it is affected by the vertical differentiation of the territory forest vegetation zones geological and pedological effects and presence or availability of water in the landscape edaphic categories and ecological series the current area of forests on the territory of the czech republic slightly exceeds 1 3 of the whole country area in spite of unfavourable factors particularly anthropogenic to which the forests are exposed the proportion of forest areas has gradually increased since the beginning of the 20th century during the recent years reduction in agricultural use of the landscape with subsequent afforestation of uncultivated properties has substantially contributed to the increasing trends the state is the majority owner of forests in the czech republic it manages 60 5 of forest land other owners of forest stands include municipalities and regions 15 3 forest co-
operatives 1 and individual private owners 23 2 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 81 5 4 2006 10 23 51
82
according to the main functional objectives the forest act deﬁ nes three basic categories of forests economic forests fulﬁ l particularly the productive functions and cover 75 6 of the area of forests the categories of protective forests 3 5 and special-purpose forests 20 9 provide primarily other functions of forests which are summarily entitled as non-productive functions the general trend aimed at conservation of biodiversity and sustainable use of its components is directly reﬂ ected in promoting poly-functional management of forests its objective is to manage forests in a manner facilitating optimum performance of all the functions the categories of poly-functional forests are also dealt with in the above national forestry programme the attempts to increase production together with the growing demand for readily workable types of coniferous timber resulted in a change in the species composition of a vast majority of forest stands the current proportion of broad-leaved trees equals 23 where the natural proportion would be approximately 65 replacement of the natural structurally rich forests with high diversity of species by plantations of the same age consisting frequently of a single species together with underestimation of the importance of the provenience and genetic value of seeds or planting materials constituted a drastic intervention in the ecosystems the extensive transition to open particularly the extensive clear-cutting accelerated the process of reduction in the forests species diversity inter alia by entire elimination of the stages of ageing and decomposition of stands on which numerous species of lower and higher plants and representatives of a number of taxonomic groups of animals are bound transformation of broad-leaved or mixed stands to purely coniferous forests initiated changes in the soil manifested by a change in the humus forms reduction of organisms living in soil and depending on the conditions often also forest land degradation excessive pollution levels extreme precipitation and temperatures as well as plague particularly in economically important species of insects ﬁ nalized the process of destabilization of forest ecosystems by extensive decomposition of stands at a great many sites although the direct effects of pollution on forests has been substantially reduced during the last 15 years and de facto became a less important stress the remediation of its consequences particularly improvement of the state of acidiﬁ ed forest soils containing insufﬁ cient nutrients will require a longer period of time similarly at least partial remediation of the unsuitable species composition in fully transformed forest stands will be an issue for the coming decades depending on the relatively long life of trees in this regard it should be noted that implementation of act no 289 1995 coll on forests forest act brings about a marked shift towards a gradual increase in representation of natural species forests located in the network of specially protected areas spas and their irreplaceable role not only as refuges for numerous species of organisms but also as the subject of study of natural dynamics of development of these communities must not be neglected in forest biodiversity conservation and restoration iii problem issues
1 forest biodiversity conservation is not adequately incorporated in the legislative framework of the czech republic the fact is also reﬂ ected in the individual sectoral policies 2 the current system of protection of the gene pool is concerned particularly with economically important tree species for rare tree species bushes endangered species of the herbaceous level and other components of the forest ecosystem the conservation methods of their gene pool have not been developed 3 the continuing high proportion of tree stands of single age consisting of a limited range of economically most proﬁ table particularly coniferous tree species strategie ochrany-eng-iv indd 82 5 4 2006 10 23 51
83
4 in spite of long-term monitoring of forests that have been exposed to air pollution particularly in the past the issue of long-term impact of the given aspect on the soil has not been entirely resolved to date thus it is still not possible to adequately evaluate the effectiveness of measures adopted to support restoration of acidiﬁ ed forest land 5 the methodology of monitoring changes in the condition of species diversity of forests including the methods of describing the current or favourable condition and the methods of evaluation of impact of external effects such as the climate change spreading of invasive species change in management measures etc has not been developed to date 6 from the viewpoint of cbd implementation the need for a marked increase in awareness of the general public as well as target groups of the aspects of conservation of forest ecosystems and forest biodiversity is not adequately taken into account in relation to the commitments following from the provisions of the applicable laws and international multilateral environmental agreements iv objectives
1 maintain or increase the current forested area as a minimum basis for ensuring the needs of forest biodiversity conservation while maintaining all other forest functions 2 enact alternative methods of drawing up the forest management plans on the basis of operational inventories as an instrument of encouraging transition to environmentally sound management methods at the same time elaborate and introduce to daily practice a new draft system of forest categorization based on the concept of forests as poly-functional ecosystems and introduce the required incentives so that the measures necessary for conservation of biodiversity are economically acceptable for forest owners 3 in renewal of forest stands ensure proportion of tree species belonging to the natural species composition nsc in economic forests as least within the limits of the current statutory percentage of amelioration and compacting tree species and by suitable instruments promote the use of nsc species over and above the minimum framework at the same time provide for a certain proportion of ageing and dead trees in forest stands as refuges for communities of organisms bound on such trees 4 adopt measures to increase the proportion of natural renewal of forest stands that are suitable from the viewpoint of species and genetic aspects this is closely related to the need to adopt suitable measures to reduce the numbers of ungulate game and then maintain these numbers at a level which does not prevent natural renewal of forest stands 5 apply principles of the ecosystem approach in the use of the components of forest biodiversity this includes inter alia protection of the gene pool of endangered species of lower and higher plants individual communities of wild fauna zoocenoses forest land and its natural water regime also including other e g socio-economic aspects of the given subject 6 using the results of research carried out to date and the outcomes of monitoring of the effects of pollution levels on forests and forest land specify the current problems related to forest ecosystems restoration in areas that have been exposed to higher pollution levels particularly in the past at the same time draw up a concept of further procedure in alleviating the impact of unfavourable processes on forest biodiversity 7 using the outcomes of research tasks that have already been commenced ﬁ nalize the methodology of describing the state and monitoring of biodiversity of forest ecosystems and consider the possible incorporating of the national forest inventories in the nation-wide system of monitoring biodiversity inter alia in relation to regulation ec no 2152 2003 of the european parliament and of the council of 17 november 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the community forest focus further develop the network of forest spas left to spontaneous development resolve the issue of a reference network of monitored b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 83 5 4 2006 10 23 51
84
natural forests left to spontaneous development including the methodology of their monitoring and ﬁ nalize the preparation of the database of natural forests 8 draw up and introduce to practice a strategy of informing the public of issues related to conservation of species diversity of forests and establish a platform for dealing with the issues of biodiversity conservation at the level of all involved sectors and main stakeholders from ngos and forest owners related documents
act no 289 1995 coll on forests as amended
act no 149 2003 coll on the conditions of launching of the reproductive materials of forest materials of forest plants of signiﬁ cantly important species hybrids which are designated for the forest restoration act no 114 1992 coll on protection of the nature and the landscape as amended
council resolution on forestry strategy for the eu regulation ec no 2152 2003 of the european parliament and of the council of 17 november 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the community forest focus ministerial conference on protection of forests in europe mcpfe national forest programme moa moe
basic principles of state forestry policy moa
moa 2003 2004 report on the state of forests and forestry in the czech republic
convention on long-range transboundary air pollution cbd cop decision v 4 progress report on the implementation of the programme of work on forest biodiversity
cbd cop decision v 6 ecosystem approach cbd cop decision v 19 national reporting
cbd cop decision vi 22 forest biological diversity
cbd cop decision vii 1- forest biological diversity
ma 2003 national forest programme
hejný s slavík b ed květena české socialistické republiky 1 academia praha 1988
randuška d vorel j plíva k fytocenológia a lesnícka typologia príroda bratislava 1986
novotná d ed úvod do pojmosloví ekologie krajiny mžp praha 2001
strategie ochrany-eng-iv indd 84 5 4 2006 10 23 51
85
iii grassland ecosystems i introduction
communities of dry grasslands and also hygrophilic to wetland communities are the most important communities in grassland ecosystems that are currently independent or indirectly dependent on agricultural production both the above physiotypes are extraordinarily rich ecosystems particularly in the species richness of vascular plants and invertebrates mainly insects the cbd programme of work on dry and sub-humid lands concentrates on arid sub-humid areas while the issue of steppe areas is dealt with only very marginally speciﬁ c features and aspects of the czech republic could be found in submission of relevant information case studies and public awareness the speciﬁ c objectives and steps are concerned with areas affected by permanent drought nevertheless it should be pointed out that the overall topic is described and dealt with on the basis of the cbd programme of work protection of grassland ecosystems in the czech republic requires a special approach to agriculturally non-
productive ecosystems which are fundamental for maintaining unique biological communities and are particularly endangered by habitat transformation and land-use changes the risk of introduction of non-indigenous species changes in the burning and grazing regime non-compliance with the principles of sustainable harvesting and unsuitable soil and water management ii current conditions
dry grasslands are represented in the czech republic by short-grass habitats with dominant presence of narrow-leaved festucas and broad-leaved grasslands with higher grasses they are the one of the richest grass formations overall with a concentration of a great many endangered plants both the above formations occur mostly in the warm areas of bohemia and moravia communities of white slopes which are named after the light arenaceous and marlite rocks constitute a speciﬁ c type of dry grasslands they are mostly located on the southern edge of the české středohoří hills and marginally also in the central labe elbe region and in eastern bohemia acidophilic dry grasslands that are bound to hedges sunny slopes ﬁ eld defects and similar habitats with occurrence of rare orchids and invertebrates are mainly fragmented and located at small sites a very positive step in supporting and maintaining the biodiversity of dry grasslands consisted in coming-back of sheep grazing in certain specially protected and unprotected areas speciﬁ cally supported by state subsidies since the late 1990s these steps also include cutting of bushes or controlled burning of sunny slopes hygrophilic and wetland vegetation is a mixture of several types of plant communities including both the hygrophilic group of true meadow hygrophilic vegetation and also sedge and reed communities when extensively managed these systems are characterized by very high biodiversity when left fallow for a long period of time individual dominant plants substantially reduce the original species diversity due to excessive production of old growth biomass this state is very unfavourable for invertebrate fauna which is dependent on diverse plant species as their source of nutrients the greatest variety of grass hygrophilic and wetland growths is found in the basin areas and also in river ﬂ oodplains and ﬁ shpond systems hygrophilic grass ecosystems are beginning to be restored as a result of the river system restoration programme and the landscape management programme b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 85 5 4 2006 10 23 52
86
the physiotype of mesophilic true meadows contains both general types of vegetation and also pre-
intensive types which consist of a very diverse meadow community with continuous extensive management without fertilization see the agriculturally managed ecosystems chapter these types have almost totally disappeared from the dominant cultural landscape and are preserved only under very speciﬁ c conditions e g in military training areas and in total in a very small area they are of considerable importance for science for understanding the ecology of balanced and stable ecosystems these ecosystems are most extensive in the higher parts of mountains and are preserved mainly as pastures cattle sheep horses or by mowing or by a speciﬁ c combination of management traditional management frequently created through a long tradition by the landowners the vegetation growth in open to closed sand banks is a rapidly disappearing type in the modern landscape whose distribution is concentraced to areas of airborne sands around the labe elbe river and the morava river and also in sandstone areas where it grows in weathered sandstone derived types of this vegetation with the form of interconnected grasslands occur on the gravel-sand river terraces along rivers e g the middle and lower vltava labe elbe upper lužnice rivers grassland ecosystems also include salt marshes which are physiognomically similar to ruderal vegetation without a predominance of grass species that however have no support in other sector areas halophilic salt-loving vegetation is the rarest physiotype of grass-herbaceous biome in the czech republic and occurs only at a few sites around subhalophilic ﬁ shponds and water courses in central bohemia and southern moravia some industrial sludge beds form a speciﬁ c secondary habitat for halophilic vegetation where its less diverse types can be found it has been possible to maintain and support various vegetation types with diverse species in the network of specially protected areas this is a great advantage both for research activities and also for the practically related restoration procedures in other degraded areas sources of genetic material in restoring the original vegetation research projects and monitoring programmes can also be carried out on the subjects in the open landscape not protected by a special regime as a result of the development and support for ecosystems with diverse species e g the river system restoration programme and the landscape management programme it has also been possible to carry out targeted research in the dynamics and functions of the individual ecosystems within r&d projects announced by the ministry of the environment the habitat mapping of during the preparation of the natura 2000 is an effective instrument for their identiﬁ cation this mapping 2001 2004 permitted identiﬁ cation of valuable landscapes which were proposed as sites of european importance and where optimal management is at the same time proposed leading to conservation of varied grassland ecosystems see the in-situ conservation chapter pursuant to the article 6 of act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape these ecosystems can be registered as important landscape features iii problem issues 1 the ecosystems of semi-natural meadows which are an important part of the agricultural landscape were substantially disturbed by general intensifi cation of agricultural production in addition to direct factors compaction of the soil by heavy machinery had a substantial impact on reducing the biodiversity and is accompanied by disturbance of functioning healthy ecosystems and the disappearance of sensitive organisms strategie ochrany-eng-iv indd 86 5 4 2006 10 23 52
87
the worst conditions were caused by drainage of the land and compaction of the soil consequently the greatest damage was caused to varied hygrophilic meadows in river ﬂ oodplains see point 6 and the habitats of pre-
intensive meadows which are mostly situated in a valleys the meadows that have been preserved to date are similarly endangered by decisions of owners to change a grassland into pastures where animals are allowed to graze in uncontrolled numbers 2 steppe vegetation and vegetation on white slopes which were formerly used as extensive pastures for sheep and goats and only rarely cattle because of their infertility are now endangered most by the decrease in farming management including local burning see point 4 abandoned grasslands are subject to the spreading of competitively successful plants and also neophytes see point 3 afforestation of these sites causes the most dangerous direct effect leading to difﬁ cult-to-regulate ecosystem changes in the original vegetation afforestation can be seen as a conﬂ ict between the requirement on utilization of the productivity of these lands and protection of the gene pool of the original adapted vegetation 3 atmospheric levels of nitrogen pollutants derived from car trafﬁ c and intensive agriculture are an important factor increasing the degradation of abandoned lands these substances cause soil eutrophication and this supports for the spreading of competitively successful native plants which substantially reduce the biodiversity through their aggressive growth and accumulation of litter 4 the diverse steppe vegetation at some extreme sites was also maintained in the past by fi res spreading across the sunny slopes from sparks from steam engines the accumulated old vegetation was thus exterminated as tree species were invading this speciﬁ c effect also led to differentiation of the species composition of the inﬂ uenced grasslands burning as control management should be used very carefully and only where another traditional management cannot be used and where in its absence there would be an irreversible loss of valuable habitats 5 at attractive sites e g viewpoints etc dry grasslands are disturbed by intensive tourism the vegetation is degraded by excessive trampling frequent disturbance and introduction of ruderal and or invasive alien plants see the invasive alien species chapter 6 all the hygrophilic and wetland habitats including salt marsh vegetation have been disturbed both by direct liquidation of the habitats in the spreading of large-scale agricultural production and also by destruction of the hydric regime of the habitat by drainage of the actual or neighbouring land the greatest losses occurred in wetlands and wet meadows in river ﬂ oodplains this was mostly caused by water management projects on river courses that substantially or totally destroyed the natural hydric regime of the ﬂ oodplains on which the particular habitats are fully dependent see the inland waters and wetland ecosystems chapter the constant reduction and fragmentation of habitats also contributed to a reduction in the diversity of the vegetation this led to a disturbance of exchange of migrating species of the migration of pollinators and of the quality of the abiotic environment and the ecosystems thus lost all the elements of the biota 7 there are no legal procedures that would prevent the users of land from degrading it erosion compaction loss of humus and protect it adequately against excessive use of chemicals or other extensive contamination pollution 8 the lack of sanctions insufﬁ cient control frequent conﬂ icts of implemented interventions in the landscape with an incorrect interpretation of the act no 334 1992 coll on the protection of the agricultural land resources iv objectives
1 maintenance of vegetation with a high plant diversity important for the future stability and resilience of vegetation under the conditions of global climate change b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 87 5 4 2006 10 23 52
88
2 preservation of the existing species rich vegetation to ensure the attractiveness of the landscape for tourism use and for recreation and leisure 3 stopping the spreading of expansive bushes to selected sites on white slopes 4 restoration of the hydric function of selected ﬂ oodplains and drained depressions essential condition for preventing degradation of ecosystem functions by drying out and reduction of excessive supply to the soil of nutrients from former intensive fertilization in relation to restoration of wetlands and hygrophilic vegetation see the inland water and wetland ecosystems chapter 5 compliance with the regulation management prescribed in the plans for modiﬁ ed terrestrial and semi-
terrestrial lands in projects within the river system restoration programme consisting in mowing established meadows and occasional regeneration of wetland vegetation e g by mowing in the winter or using harrows permanent management is necessary as protection of restored areas against spreading of expansive and or invasive plants where they are particularly vulnerable in the ﬁ rst few years 6 implementation of effective management interventions and permanent monitoring of the existing residual habitats for salt-marsh vegetation in the next phase decontaminate this at ploughed sites around subhalophilic ﬁ shponds and water courses 7 concentration of scientiﬁ c research primarily at natura 2000 sites permitting identiﬁ cation of the patterns governing the coexistence of ﬂ ora and fauna in well-preserved ecosystems using targeted management of the vegetation evaluation of the effectiveness of management procedures at selected sites continuous study on the effects of traditional management procedures methods and techniques as proposed optimal measures see the in situ conservation chapter 8 in general respecting and maximal maintenance of farming procedures and activities that have led to stabilization and subsequently the existence of the relevant components in the vegetation cover over the centuries emphasizing and monitoring compliance with the principles of sustainable harvesting of grass vegetation i e select a frequency of mowing or pasturing or a combination of these so as to prevent excessive damage to and impoverishment of the vegetation preservation or recovery restoration maintenance of abiotic conditions especially the water regime for hygrophilic vegetation for the conservation and permanent existence of diverse and balanced ecosystems 9 in the framework of education of habitat managers raising awareness of the necessity of preserving grassland ecosystems and of the advantages of their existence for the development of the area increasing the feeling of responsibility in public for the appearance and functioning of landscape structures related documents
act no 114 1992 coll on the protection of nature and landscape as amended
act no 334 1992 coll on the protection of the agricultural land resources
cbd cop decision v 23 consideration of options for conservation and sustainable use of biological diversity in dryland mediterranean arid semi-arid grassland and savannah ecosystems
cbd cop decision vi 4 biological diversity of dry and sub-humid lands
cbd cop decision vii 2 biological diversity of dry and sub-humid lands
strategie ochrany-eng-iv indd 88 5 4 2006 10 23 52
89
iv inland water and wetland ecosystems i introduction
aquatic and wetland ecosystems serve as natural water reservoirs that are very vulnerable to changes in the hydrological regime and insensitive anthropogenic interventions they cover a substantial part of the earth’s surface and have a number of unique functions they stabilize the landscape and constitute key ecosystems for maintaining biodiversity as they provide irreplaceable habitats for many fauna and ﬂ ora species on the basis of the convention on wetlands of international importance especially as waterfowl habitats the ramsar convention aquatic and wetland ecosystems can be deﬁ ned as areas characterized by the presence of static or ﬂ owing water whether natural or artiﬁ cial water courses reservoirs lakes ﬁ sh ponds pools spring areas peat bogs and fens and raised bogs valley meadows adjacent to rivers and banks which condition is determined to a substantial degree by the dynamics of surface waters and groundwater must be considered to be an integral part of water ecosystems in the cbd’s programme of work on inland water biological diversity the emphasis is given to the integrated management of water ecosystems which would result in the use of valuable water sources on the basis of the sustainability principle and with the aim to conserve biodiversity the basis for conservation of aquatic biodiversity lies in the ecosystem approach which includes monitoring and evaluation of biodiversity of water aquatic ecosystems impact assessment prevention of pressures in the framework of river basins and effective international cooperation in the area of management of water sources see the ecosystem approach chapter ii current conditions
both in the czech republic and throughout europe aquatic and wetland habitats are the most affected and degraded type of ecosystems their biodiversity is endangered more than biodiversity of terrestrial ecosystems communities of aquatic and wetland ecosystems phyto zooplankton phyto zoobentos macrophytocenoses and ichtyocenoses are rarely found in their natural species composition a majority of vertebrates amphibians reptiles water birds and mammals bound on water belong amongst endangered species of the total of 61 species of ﬁ sh and cyclostomata 19 species 31 were protected in the czech republic in 2003 pursuant to act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape habitats that are closely bound on water include the vegetation of water courses and reservoirs wetland and river bank vegetation and vegetation of spring areas and peat bogs and in relation to semi-aquatic ecosystems vegetation of damp and ﬂ ooded meadows bank tree species and ﬂ oodplain forests groundwater ecosystems provide habitats particularly for bacteriocenoses the territory of the czech republic creates the european watershed of three river systems of the elbe the danube and the odra river and its water bearing is fully dependent on precipitation spring areas dead and unused arms and alluvial waters are an integral part of river systems five glacial lakes are located in the šumava mountains only minor peat bog lakes are found in other mountain areas also given the presence of karst areas and territories with lack of water in the czech republic speciﬁ c aquatic habitats can be found such as underground karst rivers periodical surface rivers and other temporary aquatic habitats there are only a negligible number of natural aquatic ecosystems with still water in the czech republic their functions from b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 89 5 4 2006 10 23 53
90
the biodiversity point of view are replaced to a certain degree by ﬁ sh-pond systems which form an essential part of the czech cultural landscape the number of ﬁ sh ponds currently exceeds 21 000 artiﬁ cial or highly modiﬁ ed ecosystems also include ﬂ ooded quarries sand pits and gravel pits abandoned peat deposits channels mill races and amelioration ditches dam lakes are elements of discontinuity in river systems and constitute a special transitional body between still and ﬂ owing water depending on the period of retention the ecological state of water and wetland ecosystems is substantially determined by the character and condition of terrestrial ecosystems in their river basin human activities particularly in the recent decades have markedly affected the state and functions of aquatic and wetland habitats only approx 1 4 has remained of the estimated total area of 1 300 thousands hectares of wetlands the greatest impact was caused by extensive drainage of the landscape over 1 mil hectares of agriculturally utilized land has been extensively drained in the territory of the czech republic during the last 50 years for the purposes of agriculture and forestry intensive farming physical modiﬁ cation of both the longitudinal and transverse proﬁ les of water courses their regulation and canalization construction of transverse structures discontinuities discharging of municipal and industrial wastewater and atmospheric deposition the total length of water courses in the czech republic has been reduced through past modiﬁ cations of the channels by at least one third regulation of water courses leads to a substantial loss of their environmental functions and to marked disturbance of the water regime of the landscape technical modiﬁ cations of channels including unsuitable ﬂ ood-protection measures still remain a fundamental problem in management of inland water ecosystems numerous structures on water courses cause obstacles preventing drifting and migration of aquatic organisms which caused disappearance of e g atlantic salmon salmo salar from the territory of the czech republic after 1989 the volumes of industrial and agricultural production substantially decreased and a number of wastewater treatment plants were built resulting in fast and radical improvement of water quality however point and also diffuse pollution sources have not yet been fully eliminated and the effects of the eutrophication process are still marked in spite of substantial reduction of emissions the impact of acidiﬁ cation on biodiversity is still clear particularly in oligotrophic mountain ecosystems since the period of the greatest development of ﬁ sh ponds at the beginning of modern times the number of ﬁ sh ponds in the territory of the czech republic has gradually decreased the greatest reduction in their area occurred during the reign of maria theresia and joseph ii 1740 1790 and also in the period since the 1950s when due to insufﬁ cient care and increased erosion a number of minor ponds have entirely vanished and the size of others has substantially decreased although a number of these artiﬁ cial reservoirs were renewed after 1989 such minor water reservoirs that can increase biodiversity and improve water retention in the landscape are still lacking in a number of areas in certain cases the condition of ﬁ sh ponds is unfavourably affected by eutrophication caused by pollution of water by municipal waste and partly also by inﬂ ow of nutrients washed out from agricultural land unsuitable interventions in the landscape have resulted in devaluation of aquatic and wetland habitats as important landscape features the joint action of anthropogenic effects led to such damage of fresh-water ecosystems that ichtyocenoses have become the most endangered group in europe however apart from the above other communities of aquatic organisms are also substantially endangered certain species of aquatic fauna such as the original species of crayﬁ sh stone crayﬁ sh austropotamobius torrentium and freshwater crayﬁ sh astacus astacus or freshwater pearl mussel margaritifera margaritifera have already disappeared from a majority of original localities strategie ochrany-eng-iv indd 90 5 4 2006 10 23 53
91
the convention on wetlands of international importance especially as waterfowl habitats the ramsar convention obliges the member countries including the czech republic to delimit at least one internationally important wetland in its territory and to provide for its effective protection as well as to provide for sound management of all wetlands in total 11 sites in the czech republic with an overall area of 47 212 ha after further speciﬁ cation of the borders have been registered as the ramsar sites in the list of wetlands of international importance under the ramsar convention wetlands of international importance that are endangered by changes of their ecological character are included in the montreux record the list of endangered wetlands of czech wetlands two ﬁ sh ponds in the třeboň area due to intensive management of the ﬁ sh ponds and in the litovelské pomoraví area due to their endangering by construction of the pomoraví water main that would unfavourably impact the valley-meadow ecosystems in the ramsar locality have been included in this list water framework directive 2000 60 ec is a fundamental document stipulating the approach of the eu as well as of the czech republic as the eu member state to conservation of surface waters and groundwater the method of implementation of this document is a matter of each member state however the set environmental objectives are obligatory the most important czech legislation in the area of conservation of water biodiversity includes act no 254 2001 coll on waters and act no 102 1963 coll on fisheries iii problem issues
1 unfavourable ecological condition of aquatic and wetland ecosystems caused by weakening of hydroecological functions of the landscape major exploitation of the landscape has led to extensive and spatial reduction of wetlands through amelioration excessive withdrawals of surface and ground water lead to extensive drainage which in turn causes decrease in the level of groundwater and impairing of the water regime the landscape lacks riparian vegetation and bank trees and bushes the deﬁ cit of water in the landscape causes increased trophy of wetlands and acceleration of their transformation to terrestrial habitats unsuitable management leads to soil degradation and drainage and the more frequent occurrence of extensive and concentrated outﬂ ow on the surface causes increased erosion and subsequently silting of water bodies 2 inconsistent management of conservation of aquatic and wetland organisms spreading of invasive and geographically non-indigenous fauna and ﬂ ora which suppress indigenous species absence of natural predators parasites and diseases leads to excessive multiplication of opportunistic species resulting in an unnatural structure of communities massive tourism affects the natural dispersion and life cycles of aquatic organisms the most important impact consists in disturbance of water birds during the nesting period conservation of hydromorphological components of aquatic and wetland ecosystems is not adequately provided for in the legislation 3 pollution and change in the quality of physical and chemical components of aquatic ecosystems washing up of nutrients deposited in the past and intensive management connected with excessive use of artiﬁ cial fertilizers and pesticides have resulted in pollution of the aquatic environment which has b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii strategie ochrany-eng-iv indd 91 5 4 2006 10 23 53
92
contributed to the eutrophication process unﬁ nished process of construction of wastewater treatment plants hardly degradable synthetic toxic organic substances and heavy metals from the past are still present in the aquatic environment even though their contents are gradually reduced and due to bio-accumulation in the tissues of aquatic organisms they are involved in food chains recently trace amounts of very speciﬁ c substances such as pharmaceuticals from wastewater discharged by health-care facilities and municipal wastewater have been newly found in the aquatic environment substantial reduction of emissions particularly of sulphur dioxide has not resulted in any marked improvement in relation to acidiﬁ cation of aquatic ecosystems in mountain areas which is also partly caused by extensive deforestation of the territory 4 physical modiﬁ cations and destruction of habitats of aquatic and wetland species of organisms regulation canalization use of pipes and straightening of water courses and other technical interventions in aquatic and wetland ecosystems have resulted in destruction of natural habitats particularly due to elimination of natural banks and water courses and reservoirs as biologically active zones for self-cleaning processes and various hydromorphological bodies as places for development of rare communities straightening of water courses in the past led to substantial reduction of the length of the water network in the czech republic approximately by one third faster outﬂ ow of water from the landscape spatial reduction of channels pools and arms and destruction of meanders unsuitable manipulation of the ﬂ ow rates by means of a set of hydro-regulatory water works withdrawal and discharge of water and also canalization and variations in the water levels in water reservoirs have an unfavourable impact on the degree of biodiversity of aquatic organisms construction of water works has led to interrupting of the continuity of water courses by barrages and dykes the regime of suspended solids has been modiﬁ ed the physical and chemical characteristics have been changed and genetic exchange active and passive drifting migration and natural dispersion of aquatic organisms has been prevented iv objectives
1 improvement of the unfavourable ecological condition of aquatic and wetland ecosystem and the hydroecological functions of the landscape provide for sustainable use of water resources in the context of economic pressures and global changes ensure revitalization leading to transformation of aquatic and wetland ecosystems to a state close to the nature improve the retention function of the landscape by diversiﬁ cation of the manners of use of the landscape and landscape features and by removing amelioration measures in parts of the landscape that are unsuitable for farming refrain from preventing natural processes resulting in spontaneous renewal of aquatic and wetland ecosystems enforce effective anti-ﬂ ood measures in the cultural landscape with the use of natural hydroecological functions 2 conservation and management of aquatic and wetland ecosystems implement extensive conservation measures and maintain the current nature-like water and wetland ecosystems in the czech republic and halt their destruction strategie ochrany-eng-iv indd 92 5 4 2006 10 23 54
93 provide for intersectoral coordination of management of aquatic and wetland ecosystems continue implementation of recovery programmes and operation of nursery facilities for endangered species of aquatic fauna and ﬂ ora and their subsequent reintroduction to open nature prevent further spreading of invasive alien species and geographically non-indigenous organisms and adopt measures to limit the current populations of these species in accordance with water framework directive 2000 60 ec create a national integrated and comprehensive monitoring system including monitoring of hydromorphological and biological components of surface waters 3 limitation of pollution and improvement of the quality of physical and chemical components of aquatic and wetland ecosystems finalize the system of effective treatment of wastewater in the territory of the czech republic on a country-wide scale reduce the use of fertilizers and pesticides and thus support the reduction of intensity of pollution of the aquatic environment from diffuse sources reduce the risks of pollution of groundwater and surface waters from old environmental burdens and ecological accidents strictly comply with the set emission limit values 4 diversiﬁ cation of hydromorphological components of aquatic and wetland ecosystems in places where regulation is not essential remove regulation and renew the original state of river channels with the use of cheap technologies maintain varied hydromorphological formations in aquatic ecosystems allow their occurrence and existence and provide for their conservation renew the continuity of the river network by removing unused and non-functional water works and provide for passage of ﬁ sh through functional and necessary structures by means of ﬁ sh ladders where feasible enable contact of surface and ground water and contact between the aquatic and terrestrial environment by interconnecting valley meadows with water courses and enable all natural processes related to regular ﬂ ooding stipulate ecologically acceptable values for the range of variance for the purposes of manipulation of ﬂ ow rates through water works 5 limitation of unfavourable impact of agriculture and ﬁ shing on aquatic and wetland ecosystems ensure sustainable farming in the landscape with respect to the principles of good agricultural practice and with support for development of organic farming introduce a system of measures preventing eutrophication erosion and excessive transport of sediments in the cultural landscape provide for ﬁ sh breeding under sustainable environmental and economic management conditions in open waters respect the interests of aquatic communities and economically unimportant species of aquatic organisms in the framework of selective ﬁ shing and introduction of economically important species of ﬁ sh b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 93 5 4 2006 10 23 54
94
related documents
act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape
act no 254 2001 coll on waters act no 99 2004 coll on fisheries as amended
government order no 61 2003 coll on indicators and values of permissible pollution of surface waters and waste waters on necessities of permissions for discharge of waste waters into the surface waters and into the drainage and about sensitive areas
government order no 71 2003 coll on determination of surface waters suitable for live and reproduction of indigenous ﬁ sh species and other water animals and about the assessment of the water quality government order no 103 2003 coll on the determination of vulnerable areas and on use and fertilizers and manure disposal crop rotation and on land erosion control in these areas
council directive 79 409 ec on the conservation of the wild birds
council directive 92 43 ec on the conservation of natural habitats and of wild fauna and ﬂ ora
water framework directive 2000 60 es the freshwater fish directive council directive on the quality of fresh waters needing protection or improvement in order to support ﬁ sh life 78 659 ec as transposed into irish law under the e c quality of salmonid waters regulations 1988 s i no 293 of 1988 council directive 91 676 ec on protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources nitrate-vulnerable zones council directive 91 271 ec on urban waste water treatment
pan-european biological and landscape diversity
ramsar convention convention on wetlands of international importance especially as waterfowl habitat
convention on the protection and use of transboundary watercourses and international lakes
convention on the international commission for the elbe river protection convention on cooperation for the protection and sustainable use of the danube river
convention on the international commission for the oder river protection against pollution river basin restoration programme
landscape protection programme
chytil j hakrová p hudec k husák š jandová j pellantová j eds 1999 wetlands of the czech republic - list of water and wetlands sites in the cr český ramsarský výbor mikulov 327 s chytrý m kučera t kočí m eds 2001 katalog biotopů české republiky agentura ochrany přírody a krajiny čr praha 304 s cbd cop decision v 2 progress report on the implementation of the programme of work on the biological diversity of inland water ecosystems
cbd cop decision iv 4 status and trends of the biological diversity of inland water ecosystems and options for conservation and sustainable use
cbd cop decision vi 2 biological diversity of inland waters
cbd cop decision vii 4 biological diversity of inland waters
strategie ochrany-eng-iv indd 94 5 4 2006 10 23 54
95
v mountain areas i introduction
mountain areas are an important source of water energy and biodiversity a source of key wealth such as e g mineral resources forest and agricultural products and recreational opportunities mountain ecosystems are unique not only as such but also as ecosystems where various and also interconnected forest aquatic and grassland communities and their habitats can be found furthermore the variety of wildlife species is based on the isolation of individual mountain systems which leads to high level of endemism moreover mountains have become a refuge for various species that had previously lost favourable living conditions due to habitat degradation and loss mountain ecosystems are endangered by accelerated soil erosion landslides and rapid loss of the wildlife natural habitats and genetic diversity the decline of traditional knowledge of the population in mountain areas leads to the environmental degradation in most of mountain areas therefore proper management of natural resources and socio-economic development of mountain areas requires immediate intervention and measures 7 this requirement is also mentioned in the document entitled international partnership for sustainable development in mountain regions adopted at the world summit on sustainable development in johannesburg in 2002 approximately 10 of the world population is directly dependent on the resources located in mountain areas however a much larger proportion of population uses or visits mountain areas ii current conditions
mountain areas in the czech republic are located particularly in the border regions of bohemia moravia and silesia the unique natural as well as historical and environmental factors in the czech mountains are caused by biogeographical and geopolitical location at the fringe of old hercynian and young west-carpathian mountains in the neighbourhood of the alps and also with an opening to the hungarian lowlands the highest mountain system of the czech republic is the krkonoše mountains the giant mountains with the highest peak of the sněžka at 1 602 m a s l mountain systems with at least one peak exceeding the level of 1 000 m a s l there are 582 such peaks cover an area of 10 thousands km2 which corresponds to 12 7 of the whole area of the czech republic mountain areas of the czech republic are divided to four vegetative elevation zones sub-mountain mountain sub-alpine and alpine however a natural forest-free territory above the forest line the sub-alpine zone has been developed only in three mountain systems krkonoše hrubý jeseník králický sněžník undoubtedly the complex system of alpine and nordic ecosystems above the forest line in krkonoše the arctic-alpine tundra is the most important system from the viewpoint of biodiversity of the czech republic important and the most endangered ecosystems in mountain areas of the czech republic include particularly the ecosystems of sub-alpine spring areas transitional peat bogs and raised bogs or the ecosystems of glacier 7 agenda 21 chapter 13 managing fragile ecosystems sustainable mountain development
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 95 5 4 2006 10 23 55
96
lakes 8 forest ecosystems and due to their ecological economic and recreational functions the communities of important mountain meadows are also important from the viewpoint of ecological hydrological and stabilization functions from the socio-economic point of view mountain areas are also marginal regions with all the consequences of this fact almost 60 to 70 of mountain areas have the status of a specially protected area in the czech republic see the in situ conservation chapter iii problem issues
1 introduction of non-native species of ﬂ ora and fauna to the natural and semi-natural mountain ecosystems e g during reclamation by means of transport or as a consequence of tourism see the invasive alien species chapter 2 unsuitable reclaiming and repairation of paths and other sites with the use of allochthonous geological materials soil eutrophication and consequent changes in plant communities and the related animal species 3 eutrophication and contamination of both the terrestrial and aquatic habitats due to input of allochthonous substances from point linear and area pollution sources see the inland water and wetland ecosystems chapter 4 lack of management as well as excessively intensive farming supporting the penetration invasive and expansive plant species and rapid species degradation of grassland communities 5 reduced species composition and impaired health condition of forests 6 high number of ungulate game danger to valuable wetland ecosystems excessive disturbance of vegetation on avalanche slopes in glacier cirques unreasonable damage to forest vegetation disturbance of certain animals etc see the forest ecosystems chapter 7 intensive tourism construction of resorts for alpine and nordic skiing construction of excessively large recreational facilities building infrastructure signiﬁ cantly reducing natural habitats increased noise and light pollution disturbance of animals increased trampling all aspects of new sports activities skialpinism snowmobiles paragliding mountain bicycles etc and growing trafﬁ c intensity see the transport tourism chapters 8 interventions in hydrological conditions drainage rills caused by unsuitable skidding water coursecanalization deep drainage or in contrast water-logging at certain sites artiﬁ cial snow on ski slopes which can contribute to accelerated runoff and to the occurrence of ﬂ oods see the inland water and wetland ecosystems chapter 9 decline and destruction of the traditional ways of life of the local population and economic activities in mountain ecosystems related to a change in socio-economic and cultural patterns decline of the traditional ways of life and depopulation of mountain areas settlement of urban population primarily on commercial basis iv objectives
1 reduce the unfavourable phenomena as the main threats for mountain biodiversity conserve and where possible restore the original mountain biodiversity support sustainable use of natural resources or maintaining genetic diversity in mountain areas in particular through the preservation and maintenance of traditional knowledge and practices decision vii 27 8 a number of these localities are protected by the ramsar convention strategie ochrany-eng-iv indd 96 5 4 2006 10 23 55
97
2 monitor the development of biodiversity in mountain ecosystems decision vii 8 with emphasis on the global climate change decision vii 15 on their health condition on population dynamics of native plants and animals on increasing the sizes of selected wildlife populations and on invasive species pay increased attention to research and management for all endemic and biogeographically important populations see the monitoring and indicators chapter 3 preferentially use geographically indigenous populations as source populations for further use in afforestation and reclaiming with the use of suitable particularly biological amelioration aimed at modifying the soil chemism 4 manage in a sustainable way non-forest semi-cultural and cultural ecosystems by mowing grazing decision vii 27 depending on the management needs of the individual populations and communities see the grassland ecosystems chapter 5 eliminate excessive introduction of xenobiotic substances causing unnatural acidiﬁ cation and eutrophication from global regional and local pollution sources see the climate change chapter prevent excessive introduction of chemical substances in forestry and agricultural amelioration fertilization and liming 6 prevent afforestation of naturally forest-free areas of the arctic-alpine tundra e g cirques spring areas sites with occurrence of important periglacial formations encourage gradual increase in the proportion of indigenous species in the individual habitats 7 concentrate management on changes in the species composition and spatial structure of forests aimed at the natural state of affairs and prefer semi-natural measures of forest management avoid removing hollow and all dead trees prefer small-scale and undergrowth management in forest ecosystem management use sound technologies with the aim to minimize unfavourable impact on the natural habitas decision vi 22 8 direct and control tourism sports activities tourist paths newly established sports resorts mountain climbing auxiliary infrastructure and transport to less sensitive vulnerable and less important areas from the viewpoint of nature conservation in accordance with the principles of sustainable tourism in vulnerable ecosystems see the tourism chapter decision vii 14 in areas inhabited by animal species sensitive to stress factors establish quiet zones with limitations for entry of tourists and limitation of other effects 9 reduce damages to the mountain landscape character scenery by construction of vertical structures e g towers of mobile operators transmitters wind farms ﬂ ood-light towers including the effects of light pollution 10 consistently direct all developments in mountain areas by drawing up land-use and teritorial documentation which corresponds to the principles of sustainable development and the carrying capacity of the environment see the regional planning chapter 11 encourage crossborder cooperation in biodiversity conservation of border mountain systems agenda 21 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 97 5 4 2006 10 23 55
98
related documents
chapin f s iii et körner c eds 1995 arctic and alpine biodiversity patterns causes and consequences springer-verlag berlin heidelberg
chytrý m kučera t kočí m eds 2001 katalog biotopů české republiky aopk praha 307 stran
čihař m 2002 naše hory nakladatelství cesty prague 300 pp
communication of the european commission to the http europa eu int comm environment docum 9842sm htm - council and to the parliament on a ec biodiversity strategy convention on biological diversity mountain biological diversity
hora j marhoul p urban t 2002 natura 2000 v čr proposal of birds areas czech society of ornithology 200 pp http www tisicovky cz 0_menu galerie htm international partnership for sustainable development in mountain regions an outcome of the world summit on sustainable development wssd http www mtnforum org resources library ipsdm03a htm
jeník j 1997 the diversity of mountain life in b messerli & j d ives eds mountains of the world p 199-231 the parthenon publish group new york london
jeník j et al 2001 biodiversity sustainable development of mountain areas zpráva o submodulu 2a5 projektu undp k udržitelnému rozvoji české republiky vytváření podmínek 17 pp jeník j et hampel r 1991 die waldfreien kammlagen des altvatergebirges geschichte und ökologie mssgv stuttgart 104 jeník j štursa j 2003 vegetation of the giant mountains central europe ecological studies vol 167 in nagy l grabherr g körner ch thompson d b a eds alpine biodiversity in europe pp 47-51
macarthur r et wilson e o 2001 the theory of island biogeography monographs in population ecology princeton univ press princeton 203 pp moldan b 1993 world summit on sustainable development management press praha
price m f 1995 mountain research in europe overview of mab research from the pyrenees to siberia man & the biosphere series vol 14 unesco paris 230 pp
soukupová l et al 1995 arctic alpine tundra in the krkonoše the sudetes opera corcontica 32 vrchlabí 5-88 štursa j 1997 non-forest vegetation of krkonoše mts and its management krknose np authority vrchlabí 69 pp
treml v banaš m 2000 alpine timberline in the high sudeties acta universitatis carolinae geographica prague 35 83-99 agenda 21 chapter 13
cbd cop decision vii 27 mountain biological diversity
strategie ochrany-eng-iv indd 98 5 4 2006 10 23 55
99
vi regional policies and land-use planning i introduction regional policies are concerned particularly with harmonizing and balancing development of individual regions reducing differences between the levels of their development and activating the potential for development of the regions their strategic environmental goals include development of multifunctional agriculture support for non-productive functions of forests improvement of the overall state of the environment in the regions and integration of environmental viewpoints in decision-making of sectors with substantial environmental impact the basic instruments of regional policies include extensive and regional assistance programmes land-use planning is an important conceptual instrument of regional policies land-use planning is concerned with spatial and temporal coordination of all speciﬁ c plans for land use both public and private and protection of values of the land including the healthy environment the objective of land-
use planning is to ensure harmonic land use establishing spatial conditions for appropriate development and with respect to future generations to ensure that natural resources are not used above the appropriate level that the environment is not damaged and that biodiversity the restoration capacity of nature and the cultural wealth are not reduced the instruments of land-use planning include basic land-use planning documents e g urban development studies land-use planning documentation land-use plan of a major territorial unit land-use plan of a municipality plan of regulation and the mechanism of land-use decision-making on the basis of the constitutional act no 347 1997 coll on establishment of higher territorial self-governing units the czech republic is divided into 14 regions the regions correspond to nuts 3 statistical units compared to average the eu nuts 2 i e units that are supported through subsidies from the eu structural funds the regions have 2 5 times less population and 4 times smaller area therefore in order to ensure comparability of data for the areas in the czech republic with the areas of the same level in the eu it was necessary to establish associated regions i e areas at the nuts 2 level the number of inhabitants in such 8 territorial units exceeds 1 million the nuts classiﬁ cation la nomenclature des unités territoriales statistiques is used for statistical monitoring and analyses of the socio-economic situation in regions and for the needs of preparation implementation and evaluation of regional policies ii current conditions
there are currently substantial differences in regional developmental trends in biodiversity and economy in the czech republic the inter-regional economic variances are very high between prague on the one hand and the remaining regions of the country on the other the variances between other regions except for prague are not that considerable however the differences are again greater at a sub-regional level both in the framework of the administrative regions and districts from the viewpoint of economic development there is a certain west-
east axis where eastern and north-eastern areas of the country are less developed than western areas on a hypothetical line crossing karlovy vary carlsbad prague brno and zlín the developmental trends in the state of biodiversity are almost opposite to the economic tendencies a major part of specially protected areas and agricultural areas are located in economically marginal regions this is also related to different environmental issues in prosperous areas and in economically marginal regions the basic instruments for inﬂ uencing b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 99 5 4 2006 10 23 56
100
biodiversity include the land-use plans and subsidy programmes in the framework of operational programmes and the cohesion fund implementation of all projects co-ﬁ nanced from the structural funds and the cohesion fund in accordance with the birds and habitats directives is conditional on the fact that the rare natural habitats covered by the natura 2000 network will not be directly or indirectly affected by these projects due to the various subsidies lack of land management in marginal areas is no longer an issue however the low diversity of economic and farming activities pursued in the predominant medium-sized farms remains to be a problem the pressure for using agricultural land for construction is increasing in the centres of economic growth the developmental trends also include economic marginalization of certain areas with heavily damaged environment this concerns particularly areas affected by coal mining biodiversity can be inﬂ uenced in land-use plans particularly by means of regulative documents which stipulate the permissible conditionally permissible and impermissible manners of use of each individual area the regulative documents respect all limits for land use such as specially protected areas important landscape features territorial systems of ecological stability tses natural parks memorial trees and tree species growing outside forests as well as forest land territorial systems of ecological stability tses which are important instruments to ensure the necessary conditions for conservation of and increase in biodiversity are deﬁ ned modiﬁ ed and further speciﬁ ed within preparation of the land-use planning documentation tses are deﬁ ned at three interconnected levels supraregional regional and local supraregional tses are part of the pan-european ecological network peen being under preparation a the present time the land-use documentation covers by means of land-use plans of major territorial units a majority of the territory of the czech republic this is unlike the land-use plans of municipalities it can be stated in this respect that the smaller the municipality the less frequent is a relevant land-use plan or a discussed urban development study certain changes in the approach to landscape management have been brought by the european landscape convention the convention is an important international legal instrument intended for conservation management and planning of all landscape types in europe it encourages european countries to provide for landscape management and planning in their legislation the convention applies to all landscape types from primary to totally damaged each country which has become a contracting party to the convention should carry out inventory and evaluation of the landscape in its territory from the viewpoint of its rarity extent and speciﬁ c values the czech republic should build the necessary capacity for fulﬁ lment of the commitments following from the european landscape convention in addition to nation-wide instruments certain instruments of regional development are concentrated in speciﬁ c regions continuity of crossborder nature conservation e g in national parks krkonoše giant mountains šumava bohemian forest podyjí thaya river basin české švýcarsko bohemian switzerland as well as the euro-regions which can speciﬁ cally without respect to state frontiers encourage activities improving the environment is particularly important from the viewpoint of biodivesity conservation at the present time the territory of the czech republic encompasses a total of 13 such regions strategie ochrany-eng-iv indd 100 5 4 2006 10 23 56
101 iii problem issues
1 absence or out-of-date of the land-use planning documentation in a number of small municipalities 2 low diversity of farming and auxiliary economic activities in marginal rural areas 3 extensive use of agricultural land for construction in suburbs of large agglomerations without respect to the long-term development of this landscape its environmental stabilization aesthetic and recreational functions these aspects are usually dealt with by land-use planning documentation changes frequent changes in the land-
use planning documentation result in loss of its conceptual and policy character 4 inadequate mechanisms for conservation and restoration of the composing elements of tses at all its levels the slow rate of land consolidation replotting reducing the potential for implementation of tses 5 lack of uniformity in drawing up basic land-use planning documents for the general speciﬁ cations of local tses which hinders their use in the land-use planning documentation low accessibility of these general speciﬁ cations 6 collisions with tses elements occur in planning and implementation of linear structures without ensuring the corresponding technical solution of this collision in all cases 7 land-use planning does not deal with land use based on determination of ecological carrying capacity of the landscape for the given types of economic activities 8 use of non-built-up areas is sometimes dealt with formally within the land-use documentation different emphasis is placed on non-built-up and built-up territories 9 more in-depth approach to landscape planning is lacking the european landscape convention has been not yet fully respected under the legal administrative and economic conditions in the czech republic iv objectives
1 encourage the preparation of strategic developmental documentation at all levels 2 strengthen instruments for promotion of sustainable development of rural areas use instruments that have a favourable impact on the environment 3 encourage environmentally sound means of tourism 4 support and protect the landscape character scenery of the territory and its features such as isolated trees green strips along highways and roads sources of drinking water wetlands and minor water reservoirs and water courses 5 strengthen instruments promoting the re-use of brownﬁ elds 6 protect natural landscape features in built-up areas 7 accelerate implementation of land consolidation replotting 8 implement the missing spatial elements of tses 9 limit habitat fragmentation caused by migration barriers 10 integrate new methods on evaluation of the carrying capacity and vulnerability of the landscape and protection of landscape values in land-use planning 11 fully implement the commitments raising for the czech republic as a contracting party to the european landscape convention b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 101 5 4 2006 10 23 56
102
vii transport i introduction
transport is one of the most rapidly developing sectors of economy the growth of transport volumes and the development of transport infrastructure are becoming the main factors endangering biodiversity construction of the transport infrastructure results in loss of natural habitats its existence has unfavourable impact on the natural migration of animals trafﬁ c on transport routes causes direct losses of animals and contributes to pollution of the environment existence of infrastructure in the landscape in connection with trafﬁ c on this infrastructure causes the landscape fragmentation several conceptual and strategic documents are concerned with the issues of further development of transport in the czech republic including the transport policy of the czech republic the proposal for development of transport networks in the czech republic until 2010 and others which are currently being prepared the issue of impact of transport on the environment is also dealt with by the main state documents in the area of environmental protection e g the state environmental policy the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic etc ii current conditions
the total density of transport networks and the total transport volumes in the czech republic currently correspond to the average for the countries of western europe the density of highways in the czech republic is comparable to other eu countries however a majority of highways except for the most important routes are in poor technical condition and the regional highway infrastructure has been neglected from the viewpoint of technical development and maintenance which unfavourably affects both the environment and trafﬁ c safety the density of motorways and high-speed highways is substantially lower than in a majority of countries of western europe their current length in the czech republic equals approx 50 of the target state see government resolution no 631 1993 the impact on biodiversity was not adequately dealt with in relation to a majority of structures built in the past particularly the barrier effect and the consequent fragmentation of the environment however the situation has substantially improved in the recent years the regional and local railway networks are very dense compared to the neighbouring countries however due to the long neglected maintenance they are obsolete and their use is limited compared to the environmentally desirable ratio of transport volumes four railway transit corridors two of which have already been modernized are contemplated in the framework of modernization of the railway network the main risk connected with this plan from the viewpoint of biodiversity again lies in the substantial barrier effect increasing fragmentation of the environment extension of the network of motorways and high-speed highways and modernization of other transport routes must be expected in coming years with respect to the transport infrastructure this could cause marked unfavourable impact on biodiversity but also provide an opportunity to minimize the unfavourable impact of transport on the basis of a suitable solution nine public airports with an international license and 59 national public airports intended particularly for public passenger transport are used for the purposes of civil air transport as air transport has been the most progressive strategie ochrany-eng-iv indd 102 5 4 2006 10 23 57
103
sector of passenger transport in the last decade modernization of the main airports including their extension where appropriate must be expected inland water transport is operated on the elbe-vltava waterway no substantial increase in the scope of navigable reaches is likely given the expected volumes and importance of water transport further potential for development of inland water transport must be sought particularly in modernization and increased effectiveness iii problem issues
the threats posses by transport in relation to biodiversity can be divided into three groups a effect of infrastructure development 1 direct loss of natural habitats due to use of properties transport infrastructure covers a substantial part of the czech republic given the required parameters a number of structures cannot be implemented without permanent or temporary use of natural habitats including habitats of specially protected and endangered species construction of the transport infrastructure may involve temporary damage to habitats in the framework of the construction procedure 2 spreading of geographically non-indigenous species along transport routes this includes particularly planting and sewing of non-indigenous species along transport routes non-indigenous species of ﬂ ora and fauna can behave invasively with a detrimental impact on the original communities b effects of traffi c 1 killing animals by traffi c with respect to certain groups of animals direct losses caused by trafﬁ c could limit the survival of the species in the given area 2 indirect consequences changes in adjacent habitats caused by pollution and disturbance transport is an important source of emissions including nitrogen oxides increased deposition of nitrogen endangers on a nation-wide scale particularly communities in habitats with low nutritional values where it causes substantial changes in the species composition disturbance by transport could cause disappearance of sensitive species of animals in the vicinity of transport routes 3 involuntary introduction of geographically non-indigenous species along transport routes non-indigenous species of ﬂ ora and fauna can behave invasively with a detrimental impact on the original communities c effect of existence of infrastructure in relation to traffi c thereon 1 fragmentation of the environment and populations division of the originally non-fragmented landscape by insurmountable barriers e g fenced transport routes results in establishment of small isolated populations which are not capable of independent survival in the long term fragmentation of the environment by transport infrastructure is currently considered to be a factor limiting survival of a number of species of fauna 2 disturbance of animals by traffi c and particularly by noise these effects could have impact on animal communities resulting in their migration to unaffected localities b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 103 5 4 2006 10 23 57
104 iv objectives
1 stipulate appropriate approaches to transport development and distribution of transport activities in favour of sound means of transport and with respect to the carrying capacity of the territory according to the principles of sustainable development 2 maximally protect natural territories in proposing new transport structures and by available means avoid excessive fragmentation of the environment and killing of animals by trafﬁ c build crossings and corridors for movement of animals across transport routes 3 by available measures limit involuntary introduction of non-indigenous species along transport routes snclpp cr 4 systematically limit the unfavourable impact of transport on the environment and limit the disturbing effects of trafﬁ c 5 build structures used for navigation on water courses only if these structures will not cause occurrence of migration barriers endangering or destruction of natural habitats and habitats of protected and endangered species gradually implement the action plan of construction of ﬁ sh ladders on navigable reaches of water courses 6 encourage environmentally sound means of transport including further development of suitably situated cyclist routes sep 7 gradually supplement facilities for crossing the current transport routes by wild fauna related documents
czech republic transport policy 2005
draft of the transport network development in the czech republic up to 2010
regional development strategy of the czech republic
strategie ochrany-eng-iv indd 104 5 4 2006 10 23 57
105
viii energy production i introduction unfavourable impact on the environment and thus also on biodiversity in europe was reduced thanks to energy transformation measures adopted during the 1990s while measures to increase energy efﬁ ciency and increased use of renewable sources of energy continue to facilitate certain reduction of the environmental impact nevertheless substantially more intensive efforts will be required particularly with respect to emissions of gases contributing to the climate change emissions from energy production contribute to changes resulting in the climate change this unfavourable effect is caused particularly by emissions of carbon dioxide and other harmful substances however the potential impact of the climate change on biodiversity is still the subject of disputes and scenarios which are constantly changing with the progress of scientiﬁ c knowledge total emissions of greenhouse gases in europe decreased in the 1990-1999 period particularly due to economic difﬁ culties and restructuring processes in the countries of central and eastern europe according to eea estimates environment in europe third round of evaluation 2003 it is likely that these emissions will again rise with improvement of economies of the individual countries in addition to indirect impact on biodiversity caused by emissions and pollution levels and ionizing and non-ionizing radiation from power plants energy production has also direct impact on biodiversity facilities using renewable energy sources must also be designed and operated with respect to nature conservation ii current conditions
energy production in the czech republic causes 42 of co2 emissions where ten most important power plants and heating plants burning fossil fuels are responsible for a vast majority of emissions of pollutants in summary it can be stated that from 1990 to 1999 in spite of certain individual ﬂ uctuations these emissions decreased by 26 6 compared to 1990 in 2000 and 2001 the emissions increased by 4 3 compared to 1999 this increase was caused mainly by the fact that as a consequence of growing exports of electricity and prices of natural gas the consumption of solid fossil fuels increased in the production of electricity and particularly heat the energy system is based on use of fossil and nuclear fuels the structure of consumption of primary energy sources is highly unfavourable from the environmental viewpoint the share of solid fossil fuels in this consumption equals 53 this corresponds to the high emissions of harmful substances and the related environmental pollution and endangering of biodiversity renewable energy sources res contribute by approx 2 6 to the consumption of primary energy sources and by approx 3 4 to electricity production res are used particularly in the production of heat 75 where biomass is the main source energy production in water power plants 97 is predominant in the structure of production of electricity from res where two thirds of this amount is produced by major water power plants 3 are covered by wind and photovoltaic power plants a substantial share in the reduction of emissions achieved to date corresponds to the overall decrease in the performance of the economy in the period at the beginning of the transformation process from 1990 to 1993 rather than to introduction of modern energy-saving technology and facilities b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 105 5 4 2006 10 23 57
106
linear energy structures can directly unfavourably affect animals therefore act no 114 1992 coll on protection of nature and the landscape as amended stipulates the conditions for every person who builds or rebuilds above-ground high-voltage lines above-ground lines must be equipped with protective means that effectively prevent electrocution of birds energy production in wide sense also includes mining of raw materials with substantial impact on the landscape including irreversible changes in the landscape orientation of energy production on use of domestic deposits of brown coal and uranium caused problems related to remediation of the consequences of coal mining mining of uranium ores and their processing vast abandoned areas are created where plans must be prepared for their renewed integration in the landscape see the unreclaimed areas chapter the geographic position and natural conditions of the czech republic are not optimal for highly predominant use of any speciﬁ c renewable energy source therefore it is necessary depending on the local conditions to use both wind and water power plants and also solar and biomass plants the share of renewable energy sources in consumption of primary energy sources is low 2 6 in the accession agreement to the eu the czech republic agreed to increase this share to 6 in 2010 and to increase the share of electricity from res in consumption to 8 in the same year however in an attempt to increase the share of renewable energy sources the potential unfavourable impact of use of these sources on biodiversity at all three levels is neglected in certain cases indeed an imprudent approach could lead to degradation of habitats to their fragmentation resulting in isolation of population and to loss of ecological functions of the landscape in some cases wind power plants are designed without any respect to the landscape character migration routes of birds or their nesting places since 1990 czech companies have implemented a number of expensive measures to reduce air pollution some of the projects of modernization of czech power and heating plants desulphurisation denitriﬁ cation were implemented with foreign investment and technical assistance in spite of undoubted success of the czech republic with respect to fulﬁ lling the obligations to reduce greenhouse gases pursuant to the kyoto protocol kyoto 1997 although this success was achieved in a passive manner it is true that after accession to the eu the czech republic is a country whose production of greenhouse gases per capita or per unit of the gross domestic product gdp is among the highest in the enlarged eu it follows from this fact that there is a realistic concern that the czech republic could miss its opportunity to initiate favourable trends of reduction of emissions of greenhouse gases from energy-production processes and could face serious difﬁ culties in fulﬁ lment of new commitments the priorities of the eu energy policy include safety energy efﬁ ciency and use of renewable sources iii problem issues
1 the efforts to reduce of greenhouse gases emissions have not been initiated in the czech republic therefore it is likely that these emissions will grow at a rate corresponding to the growth of gdp the czech economy consumes 1 7 times more energy per unit of gdp than eu countries thus the environment is burdened by emissions more than necessary with respect to the state of the art externalities related to the use of fossil and nuclear fuels are not internalized thus renewable energy sources are artiﬁ cially disfavoured strategie ochrany-eng-iv indd 106 5 4 2006 10 23 58
107
2 the effects of wind power plants on biodiversity include exclusively impact on birds direct injuries to birds can be estimated in a manner similar to above-ground power lines or towers of transmitters the disturbance caused by wind power plants is much more substantial certain species of birds avoid these power plants by up to 500 meters species that are more sensitive to anthropogenic changes in the environment react negatively in this respect migration of birds is affected by this phenomenon the increasing sizes of wind power plants result in greater effects on birds 3 water power plants constitute a barrier for migration of ﬁ sh and invertebrates problems also occur in providing for minimum ﬂ ow rates in water courses and the level of groundwater could also be affected 4 cultivation of energy-production plants is incompatible with nature conservation only in some specially protected areas or parts thereof however there are risks related to the newly introduced species of plants intended for technical purposes from the viewpoint of their potential spreading which is difﬁ cult to control there is also a risk of using protective chemical preparations and fertilizers for the purpose of high production of biomass from the viewpoint of water pollution etc 5 unsuitable design of towers of high-voltage power lines causes numerous deaths particularly of raptors given their number high-voltage power lines are one of substantial factors contributing to reduction of the number of these species even though construction of new lines is now subject to rules respecting protection of birds 6 uncoordinated permitting of construction of minor water power plants their construction at variance with the approved documentation and incorrect handling of water cause serious damage to a number of important reaches of water courses consisting particularly in the creation of barriers on water courses insurmountable for aquatic organisms and drying of channels of the main water courses during dry periods of year which in turn results in extinction of a number of organisms in the affected reaches of water courses iv objectives
1 reduce emissions of greenhouse gases affecting all components of nature 2 increase the share of renewable energy sources in energy consumption with the use of the best available technology accompanied by an increase in reliability and safety of supplies in decentralized energy-supply systems with simultaneous elimination of the unfavourable impact on nature and the landscape and with respect to economic criteria 4 support implementation of measures in the framework of the national programme to abate the climate change impact in the cr see the climate change chapter 5 direct the construction of facilities utilizing renewable energy sources and specify areas suitable for construction of wind power plants from amongst these localities exclude specially protected areas plas national parks small spas wetlands of international importance and natura 2000 sites and localities involving migration routes of birds and bats or regionally important habitats for specially protected species of ﬂ ora and fauna specify water courses where construction of minor water power plants does not involve a fundamental intervention in the ecosystem and in places where this type of energy source constitutes a realistic danger of substantial unfavourable impact on the ecosystem of the water course and populations of water vertebrates and invertebrates refrain from construction of minor water power plants 6 provide for minimization of environmental risks in the use of biomass as an energy source sustainable production of biomass compliance with the environmental limits in the use of residual biomass twigs in felling etc the precautionary principle in introducing new crops minimization of utilization of chemical protective means and fertilizers in production employ technology minimizing these risks and permitting sustainable use of natural resources b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 107 5 4 2006 10 23 58
108
7 comply with manipulation rules and the set minimum ﬂ ow rates in relation to hydro-electric production and in the construction of minor water power plants ensure that sufﬁ cient quantity water is maintained in water courses in construction and reconstruction of structures on water courses serving for energy production provide for passage of migrating fauna through water courses 8 on the basis of implemented directive 2003 96 ec restructuring the community framework for the taxation of energy products and electricity introduce a ﬁ scally neutral environmental tax reform with the possibility of subsequent full or partial controlled tax exemption or reduced tax rates for environmentally sound energy products and electricity 9 affect the internal market in electricity and gas by taking into account environmental priorities and enable choice of suppliers of environmentally sound production of electricity and biogas with the aim of encouraging the use of renewable energy sources 10 secure energy-production facilities against injuring living organisms e g measures against electrocution of birds on distribution facilities strategie ochrany-eng-iv indd 108 5 4 2006 10 23 58
109
ix tourism i introduction healthy and good environment is a basic precondition for development of tourism which is becoming one of the most important socio-economic and cultural phenomena of the modern society tourism can assist in development that stabilizes the appearance and function of the local landscape and has a sustainable character on the other hand it can cause spatial qualitative and social degradation of the landscape or accelerate this degradation this consequently results in reduction of biological and cultural diversity therefore it is essential to direct the development of tourism so that the unfavourable impact is reduced and the positive impact on the individual components of biodiversity increased according to wto omt world tourism organization tourism can be understood as activities of people travelling to places outside their usual environment or staying in these places for a period of up to one year for the purpose of leisure activities business or other purposes ” sustainable tourism is based on sustainable production and consumption patterns facilitates conservation and renewal of ecosystems and healthy life style in accordance with nature it contributes to creation of jobs for the local population and respects and supports their culture and interests and complies with international laws for environmental protection 9
the impact of tourism on biodiversity can be negative neutral or even positive due to its infrastructure supplies of the related essential” products and the actual behaviour of visitors mass and environmentally unsound tourism usually creates pressure on local ecosystems that is intolerable in the long term this pressure includes threats to biodiversity either through direct damaging of ﬂ ora and fauna by the visitors collection trampling killing disturbance etc or indirectly due to their demands for comfort provided by the place of visit particularly construction of transport routes ski slopes cableways accommodation and catering facilities sports ﬁ elds etc which causes destruction of or at least damage of fauna and ﬂ ora habitats inter alia due to light heat and noise pollution and fragmentation of the surrounding landscape in contrast conscientious or even professionally oriented tourism often includes not only attempts to conserve the given ecosystems but in case of certain impairment even increased efforts to renew the original natural state of affairs in cooperation with unep and wto omt the subsidiary body on scientiﬁ c technical and technological advice of cbd sbtta prepared the guidelines for activities related to sustainable tourism development and biological diversity in vulnerable ecosystems” hereinafter the guidelines” historical observations indicate that self-regulation of the tourism towards the sustainable use of biological resources has only rarely been successful decision v 25 it is necessary to acknowledge and support the sustainable tourism and ecotourism as a viable growing segment with a signiﬁ cant potential for contribution for the biodiversity conservation and sustainable use decision vi 14 9 wttc wto agenda 21 for the travel and tourism industry wttc london 1995
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 109 5 4 2006 10 23 58
110 ii current conditions
in response to the prevailing patterns of tourism characterized mainly by high consumption and mass activities tourism alternative means of tourism have developed including the most important and most favourable type from the viewpoint of biodiversity ecotourism this is an environmentally responsible manner of tourism which depends on existence and conservation of biodiversity as it is developed primarily in naturally interesting and valuable localities and areas in wider sense it is an approach a philosophy of travelling rather than a form of tourism based on special interest of visitors in gaining knowledge of nature and at the same time participation in its protection or sustainable development of the visited area this type of tourism is not concerned only with specially protected parts of nature but also with landscape used for farming vicinity of artiﬁ cial water reservoirs etc strategic materials are currently being prepared to ensure environmentally sound tourism the current patterns of tourism in the czech republic unlike e g austria or switzerland are characterized by mass activities and high consumption short-term proﬁ ts are usually preferred to a long-term strategy of sustainable use of the potential of land and its biodiversity however there are clear attempts to follow international environmentally favourable trends which is clear from the objectives of the concept of the state tourism policy mrd 2002 thereinafter cstp the state environmental policy of the czech republic me 2004 hereinafter sep and the state nature conservation and landscape protection programme of the cr me 1998 hereinafter snclpp cr unfavourable impacts of tourism on environmental components complex impairment of ecosystems particularly mountain ecosystems see the mountain ecosystems chapter - impairment of habitats of local species see the in-situ biodiversity conservation chapter impact on changes in their mortality or reproduction patterns impairment of the vegetative and soil cover see grassland and mountain ecosystems chapter - impairment of stability of slopes eutrophication of water and soil impairment of the regeneration capacity of ecosystems and fragmentation of the landscape impairment of bio-corridors and in some cases also bio-centres erosion trampling anthropic and anthropogenic erosion acceleration of the natural erosion collection and damaging of natural specimens impairment of populations change in the composition of tree species introduction of non indigenous allochthonous species of ﬂ ora expansion of invasive species land use unsuitably localized and implemented construction of tourism infrastructure particularly construction of ski resorts in territories with ecosystems rich in species related air soil and water pollution light heat and noise pollution exhalations and vibrations on connecting transport routes pollution of soil and withdrawal of local resources particularly water management - prolonging the winter season by creating artiﬁ cial snow deforestation construction of paths identiﬁ cation of unsuitable routes undisciplined movement of tourists in the terrain trespassing shortcutting duplication of routes - unauthorized mountain climbing paragliding or white-water sports canoeing rafting use of motor boats unsuitable behaviour of visitors in particular noisiness non-compliance with the visitors’ rules in protected areas particularly unauthorized camping hunting or ﬁ shing excessive size of groups or their temporal and
spatial concentration employed means of transport excessive share of highway individual transport compared to use of public transport particularly railway transport strategie ochrany-eng-iv indd 110 5 4 2006 10 23 59
111
- transport on unpaved routes and off-road transport lack of knowledge of natural values and rules of ecosystems unwillingness to respect the principles of sustainable behaviour in nature inadequate knowledge and therefore also application of the principles of sustainable provision of tourism services in ecologically vulnerable areas
- inadequate incentives for the private sector to ensure sustainable use of biodiversity for development of tourism frequently also insufﬁ cient equipment of employees of administrative authorities for providing such incentives iii problem issues
1 in certain areas unfavourable environmental impact of tourism has currently been predominant while the potential for positive inﬂ uence of tourism on the environment is inadequately employed 2 application of the principles of environmentally sound tourism has been currently inadequately supported by public awareness methodology economy and legislation and is hindered particularly by lack of understanding of the long-term relations between tourism and biodiversity as its source and intrinsic value 3 unfavourable impact of tourism on natural components of the environment decision v 25 potential impact of tourism on biodiversity part ii see the box above iv objectives
1 strive to improve the quality and develop infrastructure for environmentally sound forms of tourism and to ensure conservation and improvement of the quality of the environment and sustainable development so that the local population enjoys beneﬁ ts of sustainable development such as job creation and the sharing of beneﬁ ts arising from the sustainable use of biodiversity for tourism purposes where small and medium-sized enterprises should play a major role in this regard decision v 25 cstp snclpp cr 2 promote sustainable tourism especially ecotourism as an important mechanism for the conservation and sustainable use of biological diversity in order to encourage responsible behaviour on the part of visitors and tourism enterprises and the local population decision v 25 cstp sep snclpp cr 3 encourage environmentally sound transportation particularly in protected landscape areas and national parks cstp sep snclpp cr 4 increasingly use the potential of subsequent beneﬁ ts ensured by sustainable operation and development of tourism particularly ecotourism for maintaining biodiversity creation of resources for ﬁ nancing conservation of biodiversity particularly in specially protected areas creation of environmentally sound alternatives for economies of the population of protected areas economic justiﬁ cation of existence or extension of protected areas creation of environmentally oriented demand for use of the potential of protected areas an instrument of environmental education and encouraging of the private sector to conserve biodiversity 5 develop cooperation between nature conservation and development of tourism in order to create a line of environmentally sound tourism products cstp 6 encourage demand for environmentally sound tourism products cstp sep snclpp cr 7 draw up a clear strategy for the development of ecotourism that would ensure full and effective participation and viable income-generating opportunities for the local population decision v 25 8 from the spatial viewpoint it will be necessary to concentrate on reduction of unfavourable impact and employing the potential for positive inﬂ uence of environmentally sound tourism in natura 2000 sites and mountain ecosystems of the czech republic b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 111 5 4 2006 10 23 59
112
related documents
the berlin declaration on biological diversity and sustainable tourism international conference of environment ministers on biodiversity and tourism 6-8 march 1997 berlin integrating biodiversity into the tourism sector best practice guidelines hector ceballos-lascurain 2001 cr conception on the state policy on the tourism for 2002 2007 mrd 2002
council resolution of 22 december 1986 on a better seasonal and geographical distribution of tourism 86 c340 01 european charter for sustainable tourism in protected areas european commission 1991 council directive 95 57 ec of 23 november 1995 on the collection of statistical information in the ﬁ eld of tourism opinion of the committee of regions to the rural tourism in the regions of the european union eu 95 c210 17 agenda 21 for the travel and tourism industry wto wttc and earth council decision of the 7th meeting of the un general assembly and the un commission for sustainable development new york 19- 30 april 1999 no 7 3 tourism and sustainable development guide for local authorities on developing sustainable tourism” wto omt 1998 guidelines development of national parks and protected areas for tourism wto omt 1992 charter for sustainable tourism world conference on sustainable tourism lanzarotte 1995 tourism ecotourism and protected areas the state of nature-based tourism around the world and guidelines for its development ed hector ceballos-lascurain iucn 1996 global code of ethics for tourism wto omt 1999 sustainable development of tourism a compilation of good practices” wto omt 2000 sustainable tourism and natura 2000 guidelines initiatives and good practices in europe seca 2001 unep principles on implementation of sustainable tourism unep 2001 deﬁ ning measuring and evaluating carrying capacity in european tourism destinations” b4-3040 2000 294577 mar d2 final report ek 2001 biological diversity and tourism draft guidelines for activities related to sustainable tourism development and biological diversity unep cbd sbstta 8 11 tourism and biodiversity mapping tourism’s global footprint conservation international 2003 cbd cop decision v 25 biodiversity and tourism cbd cop decisionvi 14 biodiversity and tourism
cbd cop decision vii 14 biodiversity and tourism
strategie ochrany-eng-iv indd 112 5 4 2006 10 23 59
113
x climate change and biodiversity i introduction
climate is deﬁ ned as the average long-term state of the atmosphere in a certain geographic area in the concept of the un framework convention on climate change climate change is deﬁ ned as change of climate which is attributed to human activity however the resulting change is also affected by the natural climate variability the two components cannot be separated and at the current state of knowledge even quantiﬁ ed with adequate accuracy therefore where reference is made to the consequences of the climate change for changes in biodiversity the combined effects of both these components must be taken into account the available scientiﬁ c knowledge and the experience to date indicate a close mutual interconnection of the convention with the convention on biological diversity consequently the ipcc un intergovernmental panel for climate change technical paper was drawn up in 2002 in this respect 10 on global scale human activities have caused and will cause changes in biodiversity through changes in the use and character of the landscape pollution of the soil water and air transition to more intensive management in ecosystems increased orientation on urban systems more intensive utilization of species of ﬂ ora and fauna and introduction of geographically non-
indigenous species of fauna and ﬂ ora to the new environment an absolutely recent issue is concerned with the degree to which the climate change both natural and anthropogenic could increase or limit losses of biodiversity in both near and longer future although central european ecosystems are not as vulnerable to the climate change as e g coral reefs mangroves or dry areas nevertheless the effects of long-term climate change are an important factor endangering all types of ecosystems the climate change could also affect spreading of invasive alien species and sustainable use of biodiversity in managed ecosystems inadequately ﬂ exible ecosystems endangered by the biodiversity loss might not bear any additional stress caused by the climate change which could also be reﬂ ected in the provision of ecosystem services such as food production these are the main reasons why attention must be paid to the aspects of mutual interconnection of the two conventions with emphasis on regional speciﬁ cities ii current conditions
according to the results of the national climate program11 of the czech republic ﬁ ndings have been acquired on the potential impact of the climate change on individual sectors of human activities this impact is manifested particularly by changes in the hydrological balance surface waters and groundwater regime reserve volumes of water reservoirs and the quality of surface waters see the inland water and wetland ecosystems chapter while in details and in the individual river basins the manifestations of these changes vary the fundamental changes in the hydrological process have a similar character on the regional scale 10 climate change and biodiversity ipcc technical paper v ipcc 2002 76 pp 11 scenarios of the climate change in the czech republic and estimated impact of the climate change on the hydrological regime agriculture forest management and human health in the czech republic the national climate programme of the czech republic issue 32 prague 2002 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 113 5 4 2006 10 23 59
114
as the direct outﬂ ow caused by melting of snow in the spring as well as the annual basic outﬂ ow is decreasing there has been a signiﬁ cant decrease in the total outﬂ ow from river basins throughout the year winter periods are exceptional in this respect as the accumulation of snow is lower due to higher temperatures the current scenarios of the climate change indicate reduced inﬂ ow of water to groundwater and the consequent reduction in the reserves of groundwater which is markedly manifested in reduction of the minimum ﬂ ow rates in water courses the climate change can directly affect the spreading of species of ﬂ ora and fauna including invasive alien species particularly by reducing the availability of water sources and decreasing the extent of the environment and particularly species bound on the aquatic environment an important role is also played by accelerated succession of phenological phases prolonging of the vegetation period altered migration conditions for species of fauna and earlier laying of eggs e g with respect to some economically important pests in forestry or agriculture this could even result in occurrence of further generations in a number of cases the observed changes are consistent with the already known biological responses to climatic conditions as the individual species react to the climate change primarily by migration and only subsequently by genetic adaptation ecosystems can gradually change their composition structure and function according to scenarios drawn up to date e g broad-leaved trees will penetrate deeper to coniferous forests and mixed forests will spontaneously expand conifers are likely to decrease a majority of climate scenarios indicate e g a shift of boreal forests by up to several hundreds of kilometres to the north they also indicate that the conditions for growing our most important ﬁ eld crop winter wheat will be similar at elevations around 600 m above sea level a s l to the current conditions at elevations of 300 m a s l a separate area includes the effects of increased concentrations of co2 in the air which will result in a higher intensity of photosynthesis which could lead to higher production of biomass if the supply of water is adequate the diversity of conditions in habitats and the relatively wide range of scenarios of the anticipated climate change do not permit unambiguous and common determination of impact of the climate change on biodiversity in the conditions of this country and therefore adoption of a single type of measures is unrealistic in general it can be stated with respect to the czech republic that the current scenarios anticipate a certain warming prolonging of the vegetative period a change in the distribution of precipitation lack of water due to increased evapotranspiration and increased occurrence of extreme climate phenomena the natural ecosystems will be affected by disappearance of certain species and spreading of other species including pathogenic and invasive species in the direction of increasing longitude and elevation substantial changes or even eradication of certain original ecosystems can be anticipated given the fragmentation and small size of areas in the czech republic without respect to the location of the ecosystems in the czech republic warming stimulates migration of animal species managed artiﬁ cial ecosystems will be endangered particularly in lower regions of the czech republic where availability of water is already a limiting factor and where substantial occurrence of the current and newly migrating pathogens can be expected neither the state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic 1998 nor the state environmental policy of the czech republic pays special attention to the issues of climate change in relation to biodiversity the only well-analyzed issue is concerned with reduction of emissions of greenhouse gases however without any closer relation to the impact on biodiversity strategie ochrany-eng-iv indd 114 5 4 2006 10 24 00
115 iii problem issues 1 the potential impact of the climate change on biodiversity has been ascertained only on the basis of scenarios drawn up primarily for economic ecosystems rather than for biodiversity and agriculture 2 there is no integrated monitoring system covering changes in biodiversity in relation to the climate change particularly distribution of species and changes in the structure and functions of habitats important from the viewpoint of conservation of biodiversity see the strategy of research on biodiversity chapter 3 changes in utilization of soil and measures to mitigate the climate change are not adequately interconnected with the conservation of biodiversity 4 impact of the climate change will expose species of ﬂ ora and fauna to the necessity of facing new competitors diseases and invasive species 5 in mountain areas increased temperatures will lead to vertical movements of biotic and cryospheric zones with consequent effects on the hydrological cycle 6 as a consequence of prolonging of the vegetative period and higher temperatures species of fauna and ﬂ ora will be redistributed with a possibility of their extinction or extinguishment of entire ecosystems e g alpine similar impact will be borne by some unique ecosystems e g grassland ecosystems and wetlands 7 the climate change will be accompanied by increasing variability of meteorological phenomena more frequent meteorological events may impair from the viewpoint of biodiversity all types of natural and economically used ecosystems 8 the risk of ﬂ ood rains inundation and ﬂ oods grows and is also accompanied by increasing soil erosion unfavourable effects are observed particularly in more articulated terrain and in lower reaches of rivers changed temperatures and hydrological conditions will endanger the composition of aquatic ecosystems and the occurrence of ﬂ ora and fauna bound on water 9 in agriculture a change in the climate conditions will result in a need to cultivate new crops and varieties and the need for irrigation while in forestry it will require that issues be resolved with respect to the changed composition of tree species in relation to the increased action of pathogens and decomposition of spruce stands in lower areas and changes in the manner of management in connection with carbon sinks iv objectives
comprehensive protection of the earth’s climate system is dealt with for the czech republic in the national programme to abate the climate change impacts in the cr resolution of the government of the czech republic no 187 2004 the objectives for conservation and sustainable use of biodiversity with respect to the climate change include 1 support research of impact of the climate change and increased climate variability on biodiversity and the response of ecosystems to the climate change 2 estimate the potential for conservation and sustainable use of biodiversity within adaptation measures prepared for mitigating the impact of the climate change 3 encourage gradual introduction of suitable adaptation measures particularly in the above-mentioned selected sectors and estimates of economic costs 4 estimate the potential impact of measures to increase sinks of greenhouse gases planting of new forests to ensure more intensive use of biomass as fuel planting of plantations of fast-growing tree species and to b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 115 5 4 2006 10 24 00
116
encourage construction of minor water power plants changes in local ﬂ ow rates in small water courses on biodiversity 5 draw up and unify or modify as appropriate a set of adaptation measures responding to the climate change for the purpose of minimizing the unfavourable impact on biodiversity 6 increase the importance of specially protected areas and ecological networks particularly tses for migration of the components of biodiversity 7 strengthen the mutual interaction of the un framework convention on climate change and the convention on biological diversity in the context of sustainable development both on the scale of international cooperation and particularly on the national and regional scale related documents
un framework convention on climate change unfcc http unfccc int resource docs convkp conveng pdf kyoto protocol to the unfcc http unfccc int resource docs convkp kpeng pdf un international panel for climate change http www ipcc ch climate change and biodiversity ipcc tp http www chmi cz nkp nkp html national programme to abate the climate change impacts in the czech republic htttp www env cz www klima nsf national climatic programme of the czech republic http www chmi cz nkp nkp html scenarios of climate change in the czech republic assessment of climate change on hydrological system agriculture forest management and human health nkp sv 32 praha 2002
ad hoc technical expert group on biological diversity and climate change helsinki finland 10 -14 6 2003 http www biodiv org cbd cop decision vii 15 biodiversity and climate change
strategie ochrany-eng-iv indd 116 5 4 2006 10 24 00
117
xi international cooperation i introduction
the convention on biological diversity cbd is globally considered being the most important instrument dealing with international biodiversity conservation and management a vast majority of un member states as well as the european community ec have become the contracting parties to the convention effective implementation of cbd requires cooperation with other international multilateral conventions concerned with a certain aspect of biodiversity management due to the considerable extent of the subject covered by cbd from the issue of genetic diversity to the aspect of ecosystem diversity each country needs to ﬁ nd its own priorities which it will then pursue a joint liaison group jlg of three international conventions cbd unccd and unfccc was established in december 2001 implementation of joint programmes of work of cbd and other conventions e g the ramsar convention unccd cms has proved suitable in biodiversity conservation including utilization of the substantial practical experience of the relevant conventions with simultaneous support for the efforts of unep the organization responsible for multilateral international environmental agreements so that as many un member countries as possible become their parties basically the same is true for cooperation with the united nations technical agencies and programmes fao agricultural biodiversity unesco protected areas education training and public awareness unff forest biodiversity ipcc global climate change csd sustainable development other international intergovernmental organizations oecd world bank etc and ngos special attention is paid to the politically sensitive cooperation with the world trade organization wto an important role is also played by the private sector and other stakeholders both on global and on continental and national scale at the global level the strategic plan approved by the 6th meeting of the cbd conference of the parties attempts to determine unambiguous priorities in implementation of cbd a really effective cooperation of all stakeholders on the national pan-european and global scale as well as in the framework of eu in implementation of cbd is even more urgent as the rather ambitious objectives adopted at the highest political forums meeting of the european council gothenburg september 2001 the 6th meeting of the conference of the parties of cbd haag april 2002 wssd 2002 the 5th conference of un environment for europe cannot be achieved without increased efforts by pursuing business as usual” ii current conditions
after 1989 czech and slovak federative republic csfr and later the czech republic became a contracting party to all international multilateral agreements concerning biodiversity these agreements include convention on wetlands of international importance especially as waterfowl habitat ramsar convention 1971 convention on the conservation of european wildlife and natural habitats bern convention 1979 convention on the conservation of migratory species of wild animals bonn convention cms 1979 and the regional agreements concluded in its framework un convention to combat desertifi cation in countries experiencing serious drought and or desertifi cation particularly in africa convention on desertiﬁ cation uncdd 1992 convention on international trade in endangered species cites b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 117 5 4 2006 10 24 01
118
washington convention 1973 convention concerning the protection of the world cultural and natural heritage unesco 1972 other multilateral international conventions to which the czech republic is a party and which contain commitments to conserve biodiversity include e g un framework convention on climate change unfccc 1992 un convention on the law of the sea unclos 1982 vienna convention for the protection of the ozone layer 1985 montreal protocol on substances that deplete the ozone layer 1987 rotterdam convention on the prior informed consent procedure for certain hazardous chemicals and pesticides in international trade pic 1998 stockholm convention on persistent organic pollutants 2001 un ece convention on the protection and use of transboundary watercourses and international lakes 1992 convention on cooperation for the protection and sustainable use of the danube river 1994 agreement on establishment of the international commission for the elbe river protection 1990 agreement on the international commission for protection of the odra river against pollution 1996 international treaty on plant genetic resources for food and agriculture faq 2001 unfortunately the czech republic frequently acceded to these conventions without subsequently creating the necessary if not the optimum capacity for fulﬁ llment of the obligations following from them at the central level the international obligations were provided for since its establishment by the me nature conservation department however the implementation capacity was inadequate a separate international biodiversity conservation department was established at me in 2003 it is the national focal point and the expert guarantor of a majority of conventions in nature and biodiversity conservation within the responsibilities of me the actual international activities supporting implementation of cbd in the czech republic are also ensured by other sectors particularly by the ministry of agriculture particularly cooperation with faq participation in the ministerial conference on the protection of forests in europe mcpfe sectoral research institutions universities academy of science of the czech republic the private sector and last but not least ngos furthermore international cooperation successfully developed in the cross-border context was originally ensured by districts and currently by the regions this usually involves cooperation on a smaller scale consisting in speciﬁ c projects in early 1990s the czech republic became a recipient of ﬁ nancial methodical professional and other assistance from abroad concerned with improvement of the state of the environment this assistance was usually provided in the form of various projects training courses and transfer of experience by the governments of the eu member states the communities as a whole u s a and other economically developed countries international intergovernmental and non-governmental organizations non-governmental organizations of certain countries and private funds and foundations with the gradual development of parliamentary democracy and market economy and with the accession of the czech republic to oecd december 1995 the position of the czech republic gradually changed from the recipient of the aforementioned assistance to its future donor it is expected that a member of the organization for economic cooperation and development oecd will ﬁ nancially contribute to developmental assistance in january 2002 the government of the czech republic took into cognisance the concept of offi cial developmental assistance of the czech republic for the 2002 - 2007 period with emphasis on poverty alleviation and the environment in less developed countries by means of sustainable development iii problem issues
1 adequate capacity for fulﬁ lment of obligations following from multilateral international agreements has not been built to date strategie ochrany-eng-iv indd 118 5 4 2006 10 24 01
119
2 obligations following from these international conventions and agreements that are relevant for the czech republic have not been fully identiﬁ ed to date 3 interministerial and intersectoral cooperation concerned with competence and responsibilities in international cooperation is not adequately functioning and interconnected 4 state institutions non-governmental organizations universities and other institutions are not adequately informed of international conventions and activities the activities are not mutually linked and efforts are frequently duplicated or in contrast there are gaps in fulﬁ lment of obligations 5 ofﬁ cial development assistance projects are currently limited mainly to activities focused on geology shifting to biodiversity conservation has been lacking 6 inadequate awareness raising and provision of information through international documents and publications in the czech language 7 fulﬁ lment of obligations arising from international activities is not evaluated no overall survey of the individual activities and their outcomes and further development is kept 8 in certain cases the competence related to fulﬁ lment of obligations following from international conventions is not accurately allocated in other cases the sectors are excessively isolated 9 awareness of the general public of the individual international conventions and other international agreements is low support for enforcement of obligations is lacking iv objectives
1 establish relevant capacity for fulﬁ lment of obligations following from multilateral international conventions agreements and protocols concerned with biodiversity conservation of sustainable use of its components and fair and equitable sharing of beneﬁ ts arising out of the use of genetic resources including the procedures of contemporary biotechnology with emphasis on cross-sectoral cooperation and interconnection with the documents approved at the european communities level 2 utilize to a greater degree bilateral international agreements for fulﬁ lment of the aforementioned obligations 3 continue cooperation with the relevant international non-governmental organizations and programmes active on the global and pan-european scale 4 encourage participation of governmental agencies and non-governmental organizations in suitable international projects programmes and initiatives including those that are concerned with bio-informatics and in projects of communication training and education 5 allocate part of the ofﬁ cial developmental assistance of the czech republic for support for implementation of cbd in beneﬁ ciary countries as an integral part of sustainable development both in the form of speciﬁ c projects and by means of professional and methodical support in capacity building e g gti support in accordance with the 6th ec research framework program 6 enhance the public awareness of the commitments of the czech republic following from the ec legislation and the individual multilateral international agreements concerning the biodiversity conservation particularly cbd and obtain support for actual performance of these commitments 7 therefore the czech republic as an eu member state will have to concentrate in near future also on actual rather than formal implementation of these priorities which are valid for the eu as a whole achieving this objective is hardly conceivable without a genuine interministerial and cross sectoral approach building the required capacity and adequate political support 8 utilize and ﬁ nalize the fully functioning cbd clearing house mechanism chm which will enable exchange and sharing of information on international cooperation at the international national regional and local levels b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi strategie ochrany-eng-iv indd 119 5 4 2006 10 24 01
120
related documents
eurobats secretariat of the cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2003 cooperation with other organisations initiatives and conventions unep cbd cop 7 19 secretariat of the convention on biological diversity montreal 16 pp cbd cop decision ii 13 cooperation with other biodiversity-related conventions
cbd cop decision iii 21 relationship of the convention with the commission on sustainable development and biodiversity-related conventions other international agreements institutions and processes of relevance
cbd cop decision iv 15 relationship of the convention with the commission on sustainable development and biodiversity-related conventions other international agreements institutions and processes of relevance
cbd cop decision vi 20 cooperation with other bodies
cbd cop decision vii 26 cooperation with other bodies
strategie ochrany-eng-iv indd 120 5 4 2006 10 24 01
121
dictionary of key terms
a
acidifi cation acidiﬁ cation of the environment caused by atmospheric deposition of sulphur and nitrogen oxides one of the main causes of damage to forest stands adaptation the process of alteration of the organism during its onthogenesis during the life-span characteristics incurred by adaptation to the living conditions it documents the previous experience of the organism with the environment where the factors of the environment are mainly constant adaptation is a guarantee of survival adaptations are classiﬁ ed to morphological physiological and ethological adventive species additional actively or passively relocated species from some other area or biocenosis introduced by humans and escaped or domesticated in the new area agenda 21 the ﬁ nal document from the un conference on the environment and development in rio de janeiro 1992 it is an action plan of sustainable development for the 21st century agrocenosis an annual or shorter community on ﬁ elds or other agricultural land in case of inadequate management it undergoes very rapid succession change into a fallow area allochthonous non-indigenous alien populations organisms or non-living natural objects that developed or evolved at a different site from which they actively or passively moved to the site of their current occurrence alochthonous organisms that suppress indigenous organisms or cross-breed with them and thus impair the original gene pool are considered to be undesirable alpine zone high mountain vegetative zone above the forest line in the czech republic above 1 400 m a s l animal or plant species also a lower systematic unit act no 114 1992 coll anthropogenic created changed or affected by humans or their activities applied research research aimed at socially and economically important issues also oriented research” atmospheric deposition deposition of an atmospheric substance on the surface of the earth it is measured as an amount t kg mg μg per unit of the surface of the earth during a time period atmospheric deposition is classiﬁ ed as dry wet and acid autochthonous original indigenous population organisms plants animals or non-living natural objects rocks minerals developed at the site of their current occurrence awareness raising includes various educational and training activities aimed at the general public or target groups of the population children farmers senior ofﬁ cers publishing activities include bulletins and journals intended for communication with the general public technical and popular publications methodical documents for environmental education etc events intended for the general public include celebrations of the earth day and other important days day for biological diversity day without cars world water day etc ecological evenings excursions and trips in nature exhibitions fairs concerts ﬁ lm festivals presenting the prizes of the minister of the environment organization of competitions e g competitions for the best thesis in this area etc b
bank vegetation tree stands and bushes along water courses willows alders ashes maples strengthen banks improve the microclimate provide a refuge for animals have a landscaping and aesthetic value basic research research activities aimed at obtaining fundamentally new ﬁ nding enriching human knowledge strategie ochrany-eng-iv indd 121 5 4 2006 10 24 02
122
biocenosis a community or group of populations of all species of plants animals fungi and micro-organisms occupying a certain space at a certain time habitat biodiversity biological diversity emphasises the diversity and heterogeneity of organisms and their environment biological diversity was established as a new concept integrating all levels of the living world from genes to ecosystems in the mid 1980s wilson 1988 it means the variability among living organisms from all sources including inter alia terrestrial marine and other aquatic ecosystems and the ecological complexes of which they are part this includes diversity within species between species and of ecosystems convention on biological diversity 1992 it can be understood as diversity of living organisms natural resources and ecosystems of which they are part unep 1995 therefore this concept includes not only the number but also the variety of species and ecosystems and genetic diversity which they include wri iucn unep 1992 thus biodiversity is deﬁ ned as the diversity of life in all its forms levels and combinations however this is not only a mere aggregation of all genes species and ecosystems but rather variability within and between them therefore biodiversity in this sense is considered to be a characteristic of life a renowned american biologist e o wilson who popularized the term biodiversity and disseminated it outside the scientiﬁ c circles understands it as the diversity of organisms at all levels from genetic differences within a single species and groups of species to groups of genera families and higher taxonomic levels it includes the diversity of ecosystems consisting of communities of organisms in a certain habitat and under physical conditions in which they live wilson 1988 1992 bioindication estimate of the state of the environment by presence or numbers of various organisms it is used to monitor various environmental risks currently both plant and animal species are used e g to determine short-term survival in an artiﬁ cially developed habitats with a deﬁ ned harmful substance for estimates of population trends and trends at the level of communities etc biological resources include genetic resources organisms or parts thereof populations or any other biotic component of ecosystems biota with actual or potential use or value for humanity biome a group of ecosystems within the terrestrial biocycle in a certain geographical zone with a characteristic type of vegetation and fauna corresponding to certain environmental conditions for each and every biome there is a characteristic season duration of the day amount and type of precipitation and temperature the basic character is deﬁ ned by the climate tropical rainforest boreal forest deciduous broad-leaved forest tundra steppe savannah sclerophyllous forests and bushes semi-deserts and deserts ice deserts and permanent ice biotechnology any technological application that uses biological systems living organisms or derivates thereof to make or modify products or processes for speciﬁ c use habitat is a set of all non-living and living factors which in their mutual interactions create the environment a certain specimen species population or community habitat is a local environment which meets the requirements characteristic for species of ﬂ ora and fauna act no 114 1992 coll birds directive directive 79 409 eec on the conservation of wild birds this directive is concerned with conservation of all species of wild birds in the european territory of the eu member states it includes conservation and regulation of these species and their management and stipulates the rules for their use breeding any keeping of animals in captivity act no 114 1992 coll brownfi elds formerly built-up unused or little used industrial areas in cities after stopping production they were left abandoned and slowly deteriorate c
carbon sink carbon binding a process where carbon is absorbed from the air particularly by green plants and soil and binding of carbon in the form of carbonates by marine organisms strategie ochrany-eng-iv indd 122 5 4 2006 10 24 02
123
carp concept of agrarian policy of cr for the period after accession to eu 2004-2013 cbd committee an advisory body established at me for implementation of the convention on biological diversity in the czech republic it members include representatives of individual ministries academy of sciences of the czech republic and ngos representatives of scientiﬁ c research and expert institutions institutes of the academy of sciences of the czech republic and universities are members of the scientiﬁ c advisory board of the committee the committee usually meets twice a year the competent deputy minister of the environment is the chairman of the committee cenosis community a group of populations of organisms living in a common environment and bound by ecological relations most frequently any individual part of a biocenosis clearcutting a type of renewal management during which all trees are felled in the renewed stand or part thereof the minimum width of the clearcut area is also deﬁ ned it must exceed the average height of the renewed stand clear felling on areas that are narrower than the height of the felled stand are classiﬁ ed as partial clearcutting according to the applicable legislation felling is permitted up to the area of 1 ha where the width of the felling may not exceed twice the height of the felled stand poleno et al 1994 forestry dictionary ma prague climate characteristic average” weather of a certain area or region during a period of several decades including its statistical description according to the deﬁ nition of the world meteorological organization usually for a period of 30 years climate change long-term climate change in a certain region or the entire planet caused by both natural factors and as a consequence of human activities climate scenarios acceptable expression of the future climate developed for direct use in research of potential impact of an anthropogenic climate change climate system system consisting of atmosphere hydrosphere cryosphere earth’s surface and biosphere and including their mutual interactions climate variability changes in average values and statistical characteristics of occurrence of meteorological factors clone archive archive of genetically identical cells or specimens clones developed from a single cell by ﬁ ssion or reproduced form a single specimen in a vegetative manner component part landscape part of the earth’s surface with the characteristic relief consisting in a set of functionally interconnected ecosystems and civilization elements act no 114 1992 coll conservation ex-situ means conservation of the components of biodiversity outside their natural habitats habitats conservation in-situ means conservation of ecosystem and natural habitats including maintenance and recovery of viable populations of species in their natural environment and in case of domesticated or cultivated species in the environment where their characteristic properties were developed consultancy environmental provision of the required information on the environment in an attempt to encourage a reasonable relation of the applicant to nature and the environment this includes particularly preventative environmental management and an effort to promote cooperation and communication between the key sectors in society self-government state administration scientiﬁ c research the general public and business sector environmental consultancy aims at disclosing to the citizens objective and comprehensive information on the environment environmental issues and solutions products and their environmental impact thus environmental consultancy contributes to raising environmental awareness within the population and building of civic structures that act as a counter-balance to unilateral political or economic decisions consultancy centres respond to speciﬁ c inquiries facilitate ﬁ nding practical solutions to the given problem in the given area and time or in the given legal case on the basis of requirements of the citizens and institutions strategie ochrany-eng-iv indd 123 5 4 2006 10 24 02
124
country of origin of genetic resources the country which possesses those genetic resources in in-situ conditions country providing genetic resources the country supplying genetic resources collected from in-situ sources including populations of both wild and domesticated species or taken from ex-situ sources which may or may not have originated in that country cryosphere interrupted earth’s cover consisting of ice snow and long frozen soil d
deforestation removing of forest stands by man usually permanent this causes irreversible destruction of the original biocenoses waster and wind erosion soil degradation etc degradation decline degeneration deterioration of the environment caused by pollution of the air emissions water and soil damage to the environment resulting from its pollution or destruction diaspora part of a plant serving for reproduction embryo seed rhizome fruit entire fructus congregatus parent bulbillus etc disparities unbalances differences inequality disproportion of various phenomena dispersion natural spreading of specimens of a certain population in an area or space disturbance impairment of an ecosystem from the outer environment disturbance can be either anthropogenic degradation or caused by a natural process natural disasters diversity diversity heterogeneity domesticated or cultivated species species in which the evolutionary process has been inﬂ uenced by humans to meet their needs drift passive movement of organisms in the direction of the relevant force ﬁ eld water or air ﬂ ow e
edaphic category a unit of horizontal classiﬁ cation of an ecological network within a typological classiﬁ cation system where growth conditions are differentiated particularly according to permanent properties of soil the basis for this differentiation is created by edaphic categories grouped in wider frameworks ecological series edaphon all living organisms in soil ecological stability state of an ecosystem or landscape characterized by the ability to compensate external disturbances caused usually by human activities and internal distrubances without any substantial and long-term damage semi-natural ecosystems and landscape units are considered to be ecologically stable ecosystem a functional complex of living and non-living components of the environment that are mutually interconnected by exchange of substances energy ﬂ ow and transfer of information and that mutually interact and evolve in certain space and time act no 114 1992 coll ecosystem goods products provided by ecosystems and used by humans such as wood food or medicinal substances ecosystem services processes and conditions of natural ecosystems that support human activities and maintain existence of mankind on the earth photosynthesis maintenance of the ratio of elements in the air soil-formation processes etc ecotone a transitional zone between two or more ecosystems e g the transition from a meadow to forest an ecotone has a certain width and is characterized by absolutely special marginal living conditions between individual biomes its length can equal up to dozens of kilometres they contain species from all relevant ecosystems and also species characteristic only for the given ecotone education a process of intentional inﬂ uencing of a person aimed at achieving positive changes in his her development since the 1990s there has been a gradual shift in terminology in the area of environmental protection from the term ecological education” and environmental education” to the term education for strategie ochrany-eng-iv indd 124 5 4 2006 10 24 02
125
sustainable development” and enlightenment for sustainable manner of life” in practice these terms can be considered to be equal in this the following principles are followed principle of citizenship of the earth responsibility of an individual for the community and the planet principle of respect for other people consequence of seemingly harmless procedures export of hazardous waste introduction of gmos precautionary principle effects of interventions in the environment can never be fully predicted principle of reasonable consumption products harmless to health and nature principle of actual effectiveness the highest possible use of renewable source effective technology of waste prevention etc principle of respect for life i e not only human principle of own responsibility freedom and ownership without responsibility are empty terms principle of self-restraint voluntary restraining of material consumption educational events in the area of the environment for teachers are concerned particularly with exchange of experience between teachers methodical assistance to teachers practical instructions and instigations didactic procedures use of instruments etc technical knowledge of ecology and conservation biology environmental protection and nature conservation crafts and handicraft activities all the above is carried out by means of seminars ﬁ eld excursions ecopedagocially oriented teachers conferences and other means emissions the release of greenhouse gases and or their precursors into the atmosphere over a speciﬁ ed area and period of time unfccc emission sinks processes absorbing the given substance mostly carbon dioxide from the air
endemic species a plant or animal species which is present mostly on a very limited area its distribution range is territorially very limited energy industry includes all processes of obtaining processing transport transformation and ﬁ nal use of energy resources in all sectors of economy eutrophication gradual enrichment of soil and water by organic nutrients particularly nitrogen and phosphorus natural eutrophication is a process lasting thousands or tens of thousands of years however it can be substantially accelerated by human activities evapotranspiration total evaporation of water from the surface of soil and from the surface of plants including water vapour released by plant stomata expansive plants geographically indigenous plants with a high competitive capacity which excessively spread in their area or penetrate to an area where they previously have not been present their spreading leads to suppressing of biodiversity in the affected ecosystems expansive species species with a tendency to expand the distribution range area of expansion or the area of its habitat collared dove streptopelia decaocto explantate culture cultivation of tissues organs or cells in an artiﬁ cial nursery medium in vitro synonym tissue culture extreme climate phenomena climate phenomena that fall outside the 10th and 90th percentile f
flood substantial temporary increase in the level of a water course caused by a sudden increase in the ﬂ ow rate or a temporary decrease in the capacity of the channel floodplain meadow a botanical formation of plants consisting of high herbs geology of a body of sediments that are deposited during ﬂ oods forest line the boundary of forest stands that is determined by climatic conditions limiting the occurrence of forest given the elevation forest vegetation zone vegetation zone with a determining wood component of a tree height fossil fuels natural substances rich in energy content whose combustion yields heat they are divided to solid strategie ochrany-eng-iv indd 125 5 4 2006 10 24 03
126 black and brown coal peat liquid crude oil and gaseous natural gas they have a high content or carbon or hydrocarbons and are used for energy production in various combustion installations g
gene bank facility for maintaining the genetic diversity of organisms in the form of seeds pollen embryos cryogenic or tissue cultures or for ﬁ eld gene banks in the form of living plants genetic erosion loss of natural variability of a species breed due to unsuitable use and or change of living conditions e g special improvement for high milk production genetic material any material of a plant animal microbial or other origin containing functional units of heredity gene pool a complex of all genes in the population of organisms a complex of all living organisms in a certain area with identical actual and potential hereditary units genes genetic resource can be any biological material containing genes however pursuant to law act no 148 2003 coll a plant genetic resources include a a variety of the cultivated plant regional variety of the cultivated plant b a genetic line or wild plant species that can be utilized for nutrition and agriculture the genetic resource of a micro-organism is species strain or race of viroids viruses phytoplasms bacteria yeasts fungi green algae or algae included in the national programme genetic material of an actual or potential value including products of contemporary biotechnological methods glacial lake glacier lake gradation outbreak plague process leading to extreme increase in the population numbers within some species insects small mammals for species characteristic by their regular population cycles this is the peak phase greenhouse gases gases that are capable of absorbing a certain amount of thermal radiation in the atmosphere particularly in lower levels they cause changes in the radiation balance of the atmosphere due to the greenhouse effect particularly water vapour carbon dioxide methane nitrogen monoxide ozone and halogenated carbohydrates freons and halons guild mostly a group of species present in the same area under speciﬁ c environmental conditions such as temperature or humidity beta-guild or a group of species that use the same resources e g food alpha-guild h
habitats directive directive 92 43 eec 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and ﬂ ora its objective is to contribute to conservation of biodiversity through conservation of natural habitats and wild fauna and ﬂ ora in the european territory of the eu member states the goal is to maintain and restore the favourable conservation status of habitats and species halophilic psammophilic vegetation vegetation bound on saline soils and on sandy substrates horizontal precipitation liquid fog dew or suspended hoar frost frost i
important landscape feature as an environmentally geomorphologically or aesthetically valuable part of the landscape it forms its typical relief or contributes to maintaining its stability important landscape features include forests peat bogs water courses ﬁ shponds lakes and ﬂ oodplain meadows furthermore they also include parts of the landscape which are registered as an important landscape area particularly wetlands steppe grasslands hedge rows hedges permanent grasslands deposits of minerals and fossils artiﬁ cial and natural rock formations outcrops and uncovered areas they could also include valuable vegetation in urban agglomerations including historical gardens and parks specially protected parts of nature are exempted from this deﬁ nition act no 114 1992 coll in-situ ex-situ living in its natural environment outside its natural environment e g zoo botanical garden strategie ochrany-eng-iv indd 126 5 4 2006 10 24 03
127
in-situ conditions conditions where genetic resources exist in the framework of ecosystems and natural habitats in case of domesticated or cultivated species in the environment where they developed their characteristic properties intergovernmental panel on climate change ipcc independent scientiﬁ c and expert body concerned with promotion of understanding of the nature of the climate change and evaluation of environmental economic and social consequence established in 1989 in vitro tissues maintained outside a living organism in a test tube or some other artiﬁ cial environment e g cryoconserved seed doses embryos information system a system providing the relevant information pursuant to the set rules veriﬁ cation validation data quality assessment quality control etc particularly for information technologies internalization of externalities inclusion of all costs that are related to the production and use of a certain type of energy and whose part otherwise pays by the society within prices of other products in the price of this energy invasive alien species non-indigenous species whose introduction and or expansion endangers biodiversity cbd invasive plants geographically non-indigenous plants that have acclimatized in the given territory and by their spontaneous spreading cause deterioration of domestic ecosystems or direct economic damage inundation ﬂ ooding of territory adjacent to a water course during ﬂ oods irreversible an irreversible phenomenon which takes place in a single direction rather than vice versa k
kyoto protocol protocol signed on december 11 1997 in kyoto as part of the un framework convention on climate change is the ﬁ rst legal document requiring that the individual developed countries of the world adopt their own obligations for overall reduction of greenhouse gases by the end 2012 l
limiting factors factors limiting the function of organisms by the effect of their minimum or maximum values they are especially critical for the survival of organisms and can limit their occurrence activity growth reproduction mortality etc m
management system of measures for specially protected parts of nature specially protected species and specially protected areas in general a system of direction mangrove tropical coastal complex of trees adapted for permanent or cyclic ﬂ ooding particularly by transitional or saline water metainformation system system associating information on information see information system migration movement of animals plants or parts thereof seeds fruit always in a certain direction affecting usually the entire population and in certain cases leading to expansion of a species migration can be regular with return birds ﬁ sh large herbivores or without return migration is dependent particularly on food reproduction and climate conditions organisms can also disperse passively with the assistance of air and water ﬂ ow humans or animals molecular phylogenesis modern approach to study of populations and species their expansion and particularly history of expansion this is a procedure which permits very accurate reconstruction of genetic differentiation and history of geographical distribution of a certain species or population in practice this information is absolutely essential for conservation of taxa or management thereof monumental tree pursuant to act no 114 1992 coll a tree of extraordinary importance is protected against damage destruction and disturbance of its natural development strategie ochrany-eng-iv indd 127 5 4 2006 10 24 03
128
mountain zone mountain vegetative zone with mixed spruce-ﬁ r-beech forest passing into mountain spruce stands in the czech republic usually 800-1 000 m a s l n
national databank of natural forests survey of forests meeting the criteria deﬁ ned according to the degree of direct anthropogenic effect national inventory of forests assessing the state of the forest in the territory of the country on the basis of regulation of the government no 193 2000 coll national park large territory that is unique on a national or international scale whose substantial part is covered by natural ecosystems or ecosystems that have been marginally modiﬁ ed by human activities where plants animals and non-living nature have extraordinary scientiﬁ c and educational importance act no 114 1992 coll natura 2000 a system of protected areas established under the european community legislation birds and habitats directives by each eu member state a complex of protected areas that is important from the viewpoint of the ec natural habitat is a natural or semi-natural terrestrial or water body that is delimited on the basis of geographical characteristics and characteristics of living and non-living nature act no 114 1992 coll natural species composition nsc a complex of species of organisms that usually occur in the given unaffected type of a habitat nature protection act act no 114 1992 coll on the protection of nature and the landscape as amended nature restoration a method of ecological renewal which ensures the return of a complex of plants and animals which were natural inhabitants of the given area prior to commencement of effects of the destructive factors restoration is a synonym non-indigenous species alien species species subspecies or a lower taxon outside its previous or current original natural distribution area including each part gametes seeds eggs or propagulates of such species that might survive and subsequently reproduce cbd nsc see natural species composition
nuts la nomenclature des unités territoriales statistiques classiﬁ cation of territorial statistical units according to the eu it is used for statistical monitoring and analyses of the socio-economic situation in regions and for the needs of preparation implementation and evaluation of regional policies o
opportunistic species species able to take advantage of opportunities adapt to the current situation in external conditions able to take advantage of a sudden source of food or other resources p
parent area of wood species area with planted wood species of the required properties intended for withdrawal of chips for vegetative multiplication passport data basic information element containing descriptive data attributes processed on the basis of unambiguous rules with a clearly deﬁ ned structure and properties the passport allows for keeping detailed analytical records pathogenicity interaction of viruses bacteria protozoa and other pathoergonts vectors of diseases with animals and humans causing various contagious diseases of the infected individuals pathovar subspecies or strain of bacteria which infects only plants of a certain species or genus source fao glossary of biotechnology for food and agriculture photosynthesis process in which solar energy is received by green plants and transformed to energy of chemical bonds strategie ochrany-eng-iv indd 128 5 4 2006 10 24 03
129
phytogeographical area unit of phytogeographical classiﬁ cation which emphasises the vegetation component in delimitation of landscape units physiotype group of vegetative types with an identical or very similar structure and function pollution levels depositions solid gaseous and liquid substances polluting the atmosphere falling on the earth’s surface predation a relationship between organisms where one organism population becomes a source of energy and nutrition for other organisms populations primary energy sources natural energy sources established during the geological development of the earth or by action of other natural processes e g sun wind water geothermal energy tidal energy etc protected landscape area large area with a harmonic landscape characteristic relief substantial proportion of natural ecosystems of forest stands and permanent grasslands containing a number of various wood species or with preserved monuments of historic settlements act no 114 1992 coll protected territory area means a geographically deﬁ ned area which is designated or regulated and managed to achieve speciﬁ c conservation objectives cbd provenience geographical origin of seeds wood species or tree stands provision of information to the public active dissemination of information to an unlimited group of entities without the need to submit a request this includes e g publication of reports on the state of the environment environmental yearbooks operation of websites including databases maps metainformation updating ofﬁ cial boards etc passive disclosure of information means the provision of requested information and sets thereof on the basis of requests lodged pursuant to act no 123 1998 coll and act no 106 1999 coll on the international scale provision of information to the public is regulated e g by the un ece convention on access to information public participation in decision-making and access to justice in environmental matters the aarhus convention in case of an emergency the endangered public is warned pursuant to the special regulations act no 239 2000 coll on the integrated rescue system and on amendment to some laws as amended by act no 320 2002 coll act no 240 2000 coll on crisis management and on amendment to some laws the crisis act as amended by act no 320 2002 coll q
quarry place for mining of a utility mineral or rock mined on the surface from deposits located on the surface or under ground quarries are classiﬁ ed according to the type of the mined mineral coal ore other utility minerals and construction stone and depending on its location under or above the surface surface quarry shelf quarry pit quarry r
refuge a site which due to its conditions allows for survival of one or more species reclamation a method of nature restoration where the original character of the habitat is ignored and a complex of any plants and animals that are capable of surviving in the given area at the given time are introduced regional economic integration organization means an organization constituted by sovereign states of a given region to which its member states have transferred competence in respect of matters governed by this convention and which has been duly authorized in accordance with its internal procedures to sign ratify accept approve or accede to it cbd relation database spreadsheet database storing data in separate columns each column contains data of a certain type the database then consists of a set of various spreadsheets that are mutually interconnected renewable energy source renewable non-fossil natural energy sources including wind energy solar energy geothermal energy energy of water energy of soil energy of the air and energy of the biomass strategie ochrany-eng-iv indd 129 5 4 2006 10 24 04
130
residuum in landscape ecology a residual burden on a habitat or locality after previous human activities usually a deponium of toxic character with a long period of natural decomposition in environmental chemistry - part of a chemical compound usually alien and usually persistent in the environment for a long time pesticide residues resilience ability of a system to return to the original state after a disturbance resistance ability of a system not to deviate from the relative balance in case of impairment of the current state until a limit is reached when the system collapses responses mutual interaction of two components of a system responding to action of one of these components responses include effects caused by an increase in effectiveness of a given feature positive response or its decrease negative response and are in turn partly affected by this feature restoration a method of ecological renewal where the return of at least part of the original set of plants and animals who were natural inhabitants of the given area prior to commencement of the destructive factors mostly in case of fundamental or even irreversible changes in the abiotic conditions in the given locality rehabilitation is a synonym riparian vegetation riparian littoral zone vegetation of ﬂ owing and still waters ruderal vegetation weed vegetation growing on newly opened substrates made-up grounds landﬁ lls etc incl mostly annual plants with high amount of small seeds adapted for rapid dispersal this vegetation is gradually replaced by persistent plants with great competitive ability producing large biomass s
semi-terrestrial ecosystem ecosystem on land and the transitional area between land and the aquatic environment site of european importance a site requiring special territorial protection and meeting the conditions pursuant to section 45a 1 of act no 114 1992 coll which 1 has been included in the list of sites located in the territory of the czech republic selected on the basis of the criteria stipulated by the legislation of the european communities and requiring territorial protection the national list” until their inclusion in the list of sites of european importance the european list” 2 meets the conditions for inclusion in the national list but has not been included therein and contains a priority natural habitat or priority species and whose inclusion in the european list is subject to negotiations with the european commission until the czech republic reaches agreement with the commission on inclusion or non-inclusion of the site or until a decision is made by the council of the european union disputable site” or
3 has been included in the european list act no 114 1992 coll specially protected part of nature very important or unique part of living or non-living nature it can include part of the landscape geological formation tree animal plant and mineral whose special protection has been declared by a governmental agency pursuant to part three or four of the act act no 114 1992 coll species basic taxonomic category on the basis of which specimens that have an identical genotype and therefore the same body structure metabolic processes behaviour food requirements etc are members of the same species a more recent approach places emphasis on identical history of development of specimens of the same species species of community interest hereinafter species of european importance” species in the european territory of the member states of the european communities that are endangered vulnerable rare or endemic and that are stipulated in the legislation of the european communities priority species of european importance are species that require special territorial protection and for whose conservation the european communities bear special responsibility and that are stipulated in the legislation of the european communities act no 114 1992 coll species of european importance see species of community interest strategie ochrany-eng-iv indd 130 5 4 2006 10 24 04
131
smal-size spas national natural reserves national natural monuments natural reserves natural monuments see act no 114 1992 coll stakeholder an entity involved in biodiversity conservation originally a person with a certain stake in a company and later a person who is involved in decision-making or is concerned by decision-making a public process sub-alpine zone vegetative mountain zone with mountain pine stands and unconnected spruce stands around the forest line in the czech republic mostly around 1 300 to 1 400 m a s l subdominant species species which are not the most numerous in an ecosystem nevertheless they may play an important role in its functioning sub-halophillic property of a given type of an environment consisting in an increased content of salt ions sodium chlorides sulphates in soil or in water compared to normal conditions sub-humid area a general term for zones corresponding roughly to subtropics in these areas there is overall enough precipitation however in certain areas of the year there is substantial deﬁ ciency of water sub-mountain zone the sub-mountain vegetative zone with prevailing beeches and ﬁ r-beech stands in the czech republic usually around 500-800 m a s l sustainable development development of the human society which satisﬁ es the needs of the present generation without endangering the needs of the future generation and does not endanger the natural functions of ecosystems decrease biodiversity endanger the substance of natural resources and exceed the carrying capacity of the environment sustainable use the use of components of biological diversity in a way and at a rate that does not lead to the long-term decline of biological diversity thereby maintaining its potential to meet the needs and aspirations of present and future generations t
taxon group of organisms that sufﬁ ciently varies from other similar groups that are arranged according to their composition in zoology e g the form variety subspecies species genus family order class phyllum kingdom taxonomy the theory and practice in description designation and classiﬁ cation of organisms technology a set of procedures and activities for production processing or modiﬁ cation of products in cbd the term includes not only hardware such as the various apparatus or computer networks but also diverse methods skills and procedures software e g patents methodologies for evaluation of the degree of endangerment of taxa or ecological functional groups geographical information systems gis procedures of modern biosystematics or genetic analysis or the management measures of protected species habitats and areas from the viewpoint of access to genetic resources and fair sharing of beneﬁ ts following from their use it is important that technology also includes biotechnology terrestrial species organisms growing or living on land or in air territorial system of ecological stability of the landscape tses is a mutually interconnected set of natural and modiﬁ ed but semi-natural ecosystems maintaining the natural balance territorial systems of ecological stability are classiﬁ ed as local regional and supraregional systems act no 114 1992 coll transgene an alien gene introduced to the dna of an organism in order to obtain a certain phenotype change such change does not occur under normal natural conditions u
un framework convention on climate change international multilateral convention signed in june 1992 in rio de janeiro stipulating the basic obligations of the individual groups of countries with respect to the growing danger of global climate change strategie ochrany-eng-iv indd 131 5 4 2006 10 24 04
132
v
vertical precipitation liquid rain drizzle or solid snow hail ice needles w
water defi ciency long-term reduction of the volume of water reserves compared to the optimum in soil or in living organisms wild animal hereinafter animal” a specimen of animal species that occurs in nature and is not directly managed by man a specimen directly managed by man is considered to be a specimen of animal including bird species raised in captivity which carries a unique mark or is identiﬁ ed by a ﬁ xed ring or transcoder or some other unique manner or registered by a nature conservancy authority on the basis of a written application of the holder a nature conservancy authority is obliged to register such specimen within 30 days unless it has a reasonable suspicion of illegal origin thereof act no 114 1992 coll wild plant hereinafter plant” is an individual or colony of plant species including fungi whose populations survive spontaneously in nature a plant includes all its underground and above-surface parts act no 114 1992 coll wood species growing outside forests hereinafter wood species is a tree or bush growing separately or in a group in an open landscape or in urban agglomerations on properties outside the forest land fund act no 114 1992 coll references novotná d úvod do pojmosloví ekologie krajiny prague enigma 2001 isbn 80-7212-192-8
strategie ochrany-eng-iv indd 132 5 4 2006 10 24 04
133
list of abbreviations
114 92 coll act on the protection of nature and the landscape as amended
6 eap 6th community environment action programme
abs access and beneﬁ t sharing
aecc association of environmental consultancy centres
aewa african-eurasian waterbird agreement
agr animal genetic resources
anclp cr agency for nature conservation and landscape protection of the czech republic
ap cepa action plan of communication education and public awareness
apri animal production research institute
as cr academy of sciences of the czech republic
carp concept of agrarian policy of the czech republic for the period after accession to eu 2004 2013 cstp concept of the state tourism policy for the 2002 2007 period
cbd convention on biological diversity cbd cop decision vii 2 second decision of the seventh conference of the parties of cbd
cee centres of environmental education
cei czech environmental inspectorate
cepa communication education and public awareness
cfc chloroﬂ uorocarbons
cgrfa commission on genetic resources for food and agriculture
chm clearing house mechanism
chmi czech hydrometeorological institute
cites convention on international trade with endangered species of wild fauna and flora
cms convention on the conservation of migratory species of wild animals
cop conference of the parties of the cbd
cop vii seventh meeting of the conference of the parties
cop decision vii 2 second decision of the seventh conference of the parties of cbd
cpis centre for public information services
cr czech republic
csd united nations commission for sustainable development
dadis domestic animal diversity information system ec european community european communities
ecco european culture collection organisation eea european environment agency
eec european economic community
eeconet european ecological network pan-european ecological network peen strategie ochrany-eng-iv indd 133 5 4 2006 10 24 05
134
eia environmental impact assessment
eionet european information and observation network eu european union
fao food and agriculture organisation of the united nations
fec forestry economic curriculum
fep forestry economic plan
fgmri forestry and game management research institute
gdp gross domestic product
gef global environmental facility
ghg ghgs greenhouse gases
gmo genetically modiﬁ ed organisms
gpa global plan of actions
gr genetic resources
gti global taxonomy initiative
hrdp horizontal rural development plan
ipcc un international panel for climate change
itpgr international technical conference on plant genetic resources
itwggr working group on genetic resources
iucn the world conservation union
jlg joint liaison group cbd unccd unfccc ma ministry of agriculture
mcpfe ministerial conference for the protection of forests in europe
mdg millennium development goals
me ministry of environment
meys ministry of education youth and sports
mgr micro-organism genetic resources
mit ministry of industry and trade
mlsa ministry of labour and social affairs
mrd ministry for regional development
mt ministry of transport
natura 2000 the european community system of protected areas established under the birds directive and habitats directive by the european union member states ncis nature conservation information system
nm natural monument pursuant to act no 114 92 coll nnm national natural monument pursuant to act no 114 92 coll nnr national natural reserve pursuant to act no 114 92 coll nox nitrogen oxides
np national park nr natural reserve pursuant to act no 114 92 coll nsc natural species composition
strategie ochrany-eng-iv indd 134 5 4 2006 10 24 05
135
nuts la nomenclature des unités territoriales statistiques
oecd organization for economic cooperation and development
pdc pure dairy culture
peen pan-european ecological network
pgr plant genetic resources
pgrfa plant genetic resources for food and agriculture
pla protected landscape area
ppri plant production research institute
r&d research & development
res renewable energy sources
sbstta subsidiary body for scientiﬁ c technical and technological advice
sef cr state environmental fund of the czech republic
sep cr state environmental policy of the czech republic
snclpp cr state nature conservation and landscape protection programme of the czech republic
sp cepa state programme of communication education and public awareness
swpp small water power plants
trips trade-related aspects of intellectual property rights
tses territorial system of ecological stability
ueis uniﬁ ed environmental information system
un united nations
un ece un economic commission for europe
unccd united nations convention to combat desertiﬁ cation in countries experiencing serious drought and or desertiﬁ cation particularly in africa
unced united nations conference on environment and development unclos nited nations convention on the law of the sea
undp united nations development programme
unep united nations environmental programme
unesco united nations educational scientiﬁ c and cultural organisation
unfccc united nations framework convention on climate change
unff united nations forum on forests
wcmc unep world conservation monitoring centre
wfcc world federation for culture collection wipp wind power plants
wssd world summit on sustainable development johannesburg 1992
wto world trade organization wto omt world tourism organisation wwf world wildlife fund strategie ochrany-eng-iv indd 135 5 4 2006 10 24 05
136
strategie ochrany-eng-iv indd 136 5 4 2006 10 24 05
137
ministerstvo životního prostředí ministry of the environment of the czech republic 2005 strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky national biodiversity strategy of the czech republic praha prague isbn 80-7212-380-7
published by the ministry of the environment of the czech republic
prague 2005
design www d21 cz marek pražák
print upgrade cz s r o isbn 80-7212-380-7
strategie ochrany-eng-iv indd 137 5 4 2006 10 24 06
st
ra
te
gi
e oc
hr
an
y bi
ol
og
ic
ké r
oz
m
an
it
os
ti č
es
ké r
ep
ub
li
ky m
in
is
te
rs
tv
o ži
vo
tn
íh
o pr
os
tř
ed
í 2
00
5nation
al biodiversity strategy of the czech republic m
inistry of the environm
ent of the czech republic 2005
strategie ochrany
biologické rozmanitosti české republiky
ministerstvo životního prostředí
2005
national biodiversity
strategy of
the czech republic
ministry of the environment of the czech republic
2005
obalka 165x228 indd 1 2 3 2006 10 19 03
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4strategie ochrany-cz-v indd 4 2 3 2006 11 12 56
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
strategie ochrany
biologické rozmanitosti české republiky
ministerstvo životního prostředí
2005
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 3strategie ochrany-cz-v indd 3 2 3 2006 11 12 544
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4strategie ochrany-cz-v indd 4 2 3 2006 11 12 56
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
vláda české republiky
usnesení vlády české republiky
ze dne 25 května 2005 č 620
o strategii ochrany biologické rozmanitosti české republiky
v l á d a
i s c h v a l u j e strategii ochrany biologické rozmanitosti české republiky obsaženou v části iii materiálu č j 710 05 která je vyžadována jako součást provádění čl 6 úmluvy o biologické rozmanitosti dále jen strategie ii u k l á d á
1 ministru životního prostředí ve spolupráci s ministrem zemědělství a vytvořit do 25 května 2008 akční plány strategie b rozpracovat systém prováděcích indikátorů hodnotících postup naplňování cílů strategie a harmonogram hodnocení dosažení cílů strategie c zabezpečit stálou informační kampaň a prezentaci významu biologické rozmanitosti a udržitelného způsobu využívání jejích složek d aktualizovat strategii po 10ti letech její účinnosti e předložit vládě do 31 prosince 2015 vyhodnocení strategie a plnění jejích cílů podle bodu ii 2 tohoto usnesení 2 místopředsedovi vlády a ministru dopravy ministrům životního prostředí zemědělství zahraničních věcí pro místní rozvoj průmyslu a obchodu a ministryním informatiky a školství mládeže a tělovýchovy zohledňovat cíle strategie v programových a odvětvových dokumentech politikách strategiích koncepcích a v právních předpisech provedou místopředseda vlády a ministr dopravy ministři životního prostředí zemědělství zahraničních věcí pro místní rozvoj průmyslu a obchodu ministryně informatiky školství mládeže a tělovýchovy předseda vlády ing jiří p a r o u b e k v r s t r at e g ie o c h r any c z v indd 5strategie ochrany-cz-v indd 5 2 3 2006 11 12 56
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
foto titulní strana petr holub mělnicko z řípu františek šilhan rys v křoví františek jaskula hořec tolitový údaje obsažené v publikaci se vztahují k 25 květnu 2005 pokud není uvedeno jinak publikace byla vytištěna z prostředků ministerstva životního prostředí mžp ministerstvo životního prostředí ministry of the environment of the czech republic 2005 strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky national biodiversity strategy of the czech republic praha prague isbn 80-7212-380-7
isbn 80-7212-380-7 mžp praha 2005
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 6strategie ochrany-cz-v indd 6 2 3 2006 11 12 56
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
realizační tým mgr jana brožová mžp
mgr jindřiška staňková aopk čr
mgr david vačkář aopk čr
autoři kapitol mgr lucie brejšková mgr tomáš černý mgr bohumil fišer ing václav hlaváč rndr štěpán hřebík ing karel jech prof rndr pavel kovář csc mgr martin křivánek mgr peter mackovčin ing věra mátlová mgr josef novák ing martina pásková ph d rndr jan plesník csc rndr jan pretel csc mgr kateřina scharffová rndr zdeněk soldán csc mgr jindřiška staňková ing dalibor stráský mgr václav treml ing pavel unar mgr david vačkář
konzultanti kapitol rndr petr anděl csc mgr marek banaš prof rndr vladimír bejček csc rndr petr blahník rndr alena blažková csc ing radomír bocek rndr magdalena boučková ing jiří brázda ing vladimír brenner rndr martin čihař csc ing ladislav dotlačil csc ing tomáš doucha rndr jiří flousek dr ing mgr eva havlínová mgr michal hejcman ing vojtěch holubec csc rndr ladislav homolka csc ing karel horníček mgr michael hošek ing jiří hradec rndr štěpán husák csc mgr zdeněk chrudina ing jozef jančo ing daniel janouš csc doc rndr jana kalvová csc rndr jan kirschner csc rndr alexandra klaudisová rndr jiří kolbek csc prof rndr pavel kovář csc mgr tomáš kučera dr doc ing ivo kupka rndr evžen kůs mgr radka kvasničková ph d rndr jan květ csc ing darek lacina ing petr lepeška ing miloš lukášek mgr pavel marhoul rndr jana malá rndr miroslav martiš csc doc rndr josef matěna csc rndr ladislav miko ph d rndr petr musil csc rndr miloš němec csc ing jarmila ottová ing jan penk rndr zdena podhajská rndr jan pokorný csc ing jaroslav pražan ing jan procházka rndr petr pyšek csc ing petr ráb drsc ing david rešl rndr petr roth csc ing milena roudná csc mgr vlastik rybka ph d mgr tomáš růžička rndr radko samek ing ladislav silovský mgr ondřej simon doc ing josef seják csc ing stanislav sládek mgr ondřej slavík ph d prof rndr tomáš soldán drsc rndr zdeněk stehno csc doc rndr karel spitzer csc rndr jiří šafář mgr milan ščasný ing jan šíma ing karel jan štolc csc rndr jan štursa csc ing jan ulrich mgr dušan vácha mgr libuše vlasáková ing bohuslav vinš csc ing mgr lenka vokasová rndr josef vopálka mgr petr voříšek dr mgr ondřej wagner doc rndr světlana zahrádková ing václav zámečník rndr irena zbytovská doc rndr josef zelenka ing jan zohorna rndr jiří žalman doc ing zdeněk žalud ph d s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7strategie ochrany-cz-v indd 7 2 3 2006 11 12 56
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
obsah
úvod 13
i zadání 13
ii výzva 13
iii konference smluvních stran cop a cbd 14
iv postupy a cíle 14
v finanční dopady na jednotlivé druhy veřejných rozpočtů a podnikatelskou sféru 16
shrnutí 17
a strategická témata 17
b biodiverzita v sektorových a složkových politikách 18
a strategická témata 21
i ochrana biologické rozmanitosti in situ 21
i úvod do problematiky 21
ii současný stav 22
iii problémové okruhy 23
vi cíle 24
ii invazní druhy 26
i úvod do problematiky 26
ii současný stav 27 a současný stav v oblasti rostlinných invazí v čr 27 b nepůvodní živočišné druhy 27 c dosavadní činnost omezující negativní dopady invazí v české republice 28
iii problémové okruhy 29
iv cíle 30
iii ochrana biologické rozmanitosti ex situ 31
a zoologické zahrady
i úvod do problematiky 31
ii současný stav 31
iii problémové okruhy 32
iv cíle 32
b záchranné programy
i úvod do problematiky 32
ii současný stav 33
iii problémové okruhy 33
iv cíle 34
c botanické zahrady a arboreta
i úvod do problematiky 34
ii současný stav 34
iii problémové okruhy 34
iv cíle 35
iv genetické banky 36
i úvod do problematiky 36
ii současný stav 36
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 8strategie ochrany-cz-v indd 8 2 3 2006 11 12 577
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u a genetické zdroje hospodářských zvířat gzz 37 b genetické zdroje rostlin gzr 37 c genetické zdroje mikroorganismů a drobných živočichů hospodářského významu gzm 38 d ostatní genetické zdroje 38
iii problémové okruhy 39
iv cíle 39
v udržitelné využívání 41
i úvod do problematiky 41
ii současný stav 41
iii problémové okruhy 42
iv cíle 42
vi přístup ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů z nich abs 43
i úvod do problematiky 43
ii současný stav 44
iii problémové okruhy 44
iv cíle 44
vii ekosystémový přístup jako hlavní princip v péči o ekosystémy 46
i úvod do problematiky 46
ii současný stav v čr 46
iii problémové okruhy 47
iv cíle 47
vii 1 případová studie čr- nerekultivované plochy 48
i úvod do problematiky 48
ii současný stav 48
iii problémové okruhy 49
iv cíle 49
viii identiﬁ kace a monitorování biodiverzity 51
i úvod do problematiky 51
ii současný stav 52
iii problémové okruhy 53
iv cíle 53
ix strategie výzkumu biodiverzity 55
i úvod do problematiky 55
ii současný stav 55
iii problémové okruhy 56
iv cíle 57
x výměna informací 59
i úvod do problematiky 59
ii současný stav 59
iii problémové okruhy 61
iv cíle 61
xi výchova vzdělávání a informování veřejnosti 63
i úvod do problematiky 63
ii současný stav 63
iii problémové okruhy 64
iv cíle 65
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 9strategie ochrany-cz-v indd 9 2 3 2006 11 12 577
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
xii biodiverzita a ekonomika 67
i úvod do problematiky 67
ii současný stav 68
iii problémové okruhy 69
iv cíle 69
b biodiverzita v sektorových a složkových politikách 71
i zemědělsky obhospodařované ekosystémy 71
i úvod do problematiky 71
ii současný stav 71
iii problémové okruhy 72
iv cíle 73
ii lesní ekosystémy 75
i úvod do problematiky 75
ii současný stav 75
iii problémové okruhy 76
iv cíle 77
iii travinné ekosystémy 79
i úvod do problematiky 79
ii současný stav 79
iii problémové okruhy 80
iv cíle 81
iv vodní a mokřadní ekosystémy 83
i úvod do problematiky 83
ii současný stav 83
iii problémové okruhy 85
iv cíle 86
v horské oblasti 89
i úvod do problematiky 89
ii současný stav 89
iii problémové okruhy 90
iv cíle 90
vi regionální politika a územní plánování 93
i úvod do problematiky 93
ii současný stav 93
iii problémové okruhy 94
iv cíle 95
vii doprava 96
i úvod do problematiky 96
ii současný stav 96
iii problémové okruhy 97
iv cíle 97
viii energetika 99
i úvod do problematiky 99
ii současný stav 99
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 10strategie ochrany-cz-v indd 10 2 3 2006 11 12 577
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
iii problémové okruhy 100
iv cíle 101
ix cestovní ruch 102
i úvod do problematiky 102
ii současný stav 103
iii problémové okruhy 104
iv cíle 104
x změna klimatu a biodiverzita 106
i úvod do problematiky 106
ii současný stav 106
iii problémové okruhy 107
iv cíle 108
xi mezinárodní spolupráce 110
i úvod do problematiky 110
ii současný stav 110
iii problémové okruhy 111
iv cíle 112
slovník vybraných pojmů 113
seznam zkratek 125
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 11strategie ochrany-cz-v indd 11 2 3 2006 11 12 58
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 12strategie ochrany-cz-v indd 12 2 3 2006 11 12 58
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
13
úvod
i zadání
strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky dále jen strategie vzniká těsně po vstupu české republiky do evropské unie jedná se o první dokument který nastiňuje možnosti dalšího postupu v ochraně bio-
diverzity strategie je předkládána ke schválení vládě čr jako bod plánu nelegislativních úkolů vlády pro rok 2005 vychází z úmluvy o biologické rozmanitosti dále jen úmluva cbd která byla podepsána na konferenci osn o životním prostředí a rozvoji unced summit o zemi v rio de janeiru v červnu 1992 pro čr vstoupila v plat-
nost 3 března 1994 úmluva je celosvětově hodnocena jako klíčový dokument v ochraně biologické rozmanitosti biodiverzity viz slovníček na všech třech úrovních genová druhová a ekosystémová už jen samotné deﬁ nování cílů úmluvy určuje jasný směr i když velice široce smluvní strany se tedy zavázaly plnit tři cíle úmluvy jimiž jsou 1 ochrana biologické rozmanitosti
2 udržitelné využívání složek biologické rozmanitosti
3 spravedlivé a rovnoměrné rozdělování přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů pro to aby byly smluvní strany úmluvy schopny tyto cíle naplňovat mají podle článku 6 v souladu se svými speci-
ﬁ ckými podmínkami a národními možnostmi vytvořit národní strategie plány a programy pro ochranu biodiverzity a udržitelné využívání jejích složek nebo přizpůsobit již existující plány či programy k tomuto účelu ty by poté měly odrážet opatření stanovená v této úmluvě a vztahující se na dotčenou smluvní stranu a také začleňovat jak to bude možné a vhodné ochranu biodiverzity a udržitelné využívání jejích složek do příslušných oborových i mezioborových plánů programů a opatření strategie je základním dokumentem který se opírá o související činnosti úmluvy tzv programy činností které navrhuje poradní orgán pro vědecké technické a technologické záležitosti sbstta a které jsou poté schvalo-
vány konferencí smluvních stran cop programy činností pro jednotlivá témata cop mají být v rámci možností každého státu zahrnuty do národních strategií ochrany biodiverzity a následně zapracovány a rozvedeny v akčních plánech strategie tyto programy činností akceptuje a v nich uvedené cíle vhodným způsobem upravuje podle aktuálních podmínek a možností čr ii výzva
celosvětově odsouhlasený cíl zastavení či alespoň výrazného zpomalení rozsahu a rychlosti úbytku biodiverzity do roku 2010 je předmětem několika mezinárodních a evropských dohod v rámci eu byla poprvé na summitu v göteborgu v roce 2001 zdůrazněna potřeba zastavit úbytek biologické rozmanitosti a zahrnout tento cíl do strategie udržitelného rozvoje evropských společenství es šestý akční program pro životní prostředí es od čer-
vence 2002 rovněž obsahuje tento požadavek a to jak na evropské tak celosvětové úrovni na páté ministerské konferenci evropské hospodářské komise ehk v kyjevě v květnu 2003 bylo přijato společné stanovisko ministrů s t r at e g ie o c h r any c z v indd 13strategie ochrany-cz-v indd 13 2 3 2006 11 12 58
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
14
životního prostředí ve kterém se zavázali zastavit úbytek biologické rozmanitosti v regionu ehk do roku 2010 na celosvětové úrovni bylo na šestém zasedání konference smluvních stran úmluvy 2002 přijato rozhodnutí vi 26 ve kterém je zhodnocen alarmující stav biologické rozmanitosti a státy jsou vyzývány k významné redukci úbytku biodiverzity na celosvětové regionální a místní úrovni navazující světový summit o udržitelném rozvoji wssd johannesburg 2002 znovu zdůraznil cíl významně snížit současný úbytek biodiverzity do roku 2010 a označil cbd za hlavní nástroj k dosažení cíle 2010 v celosvětovém měřítku všechny cíle strategie proto směřují k dosažení tohoto základního cíle jak se na něm dohodli představitelé jednotlivých států iii konference smluvních stran cop a cbd
cop se na každém zasedání podrobně zabývá určitými biologickými tématy nebo typy ekosystémů či speciﬁ ckými ustanoveními úmluvy v současné době existuje sedm pracovních programů zaměřených na základní typy ekosys-
témů lesní biodiverzita mořská a pobřežní biodiverzita zemědělská biodiverzita biodiverzita sladkovodních vni-
trozemských ekosystémů biodiverzita humidních a subhumidních ekosystémů horská biodiverzita a v neposlední řadě ostrovní biodiverzita kromě těchto témat se v rámci úmluvy vytvořilo ještě 19 témat průřezových která by měla prostupovat všemi pracovními programy mezi nimi např přístup ke genetickým zdrojům ekosystémový přístup chráněná území invazní vetřelecké druhy apod již z výše uvedeného výčtu je zřejmé že ani státy se značnými kapacitami ať už ﬁ nančními či jinými a s tradiční podporou nejširší veřejnosti v péči o životní prostředí nemohou naplňovat všechna rozhodnutí cbd ale naopak musí si mezi nimi nutně stanovit priority a získat pro ně odpovídající politickou podporu k tomu by jim měla sloužit právě strategie ochrany biodiverzity a na ni navazující podrobnější akční plán rozpracovávající stra-
tegické cíle do konkrétních opatření naplňování cbd a koordinaci všech zainteresovaných stran při realizaci cbd v čr napomáhá od roku 1997 usta-
vený český výbor pro úmluvu o biologické rozmanitosti tvořený zástupci jednotlivých resortů av čr i nevládních organizací pro řešení odborných otázek byl při výboru zřízen vědecký poradní sbor výbor spolu se sborem fungu-
je jako kontrolní orgán pro strategii po vstupu čr do evropské unie eu se situace v naplňování závazků vyplývajících z úmluvy změnila kromě priorit jednotlivých členských států eu jako smluvních stran úmluvy byly odsouhlaseny společné priority vyplývající ze skutečnosti že smluvní stranou cbd jsou i evropská společenství es dokument navíc odráží novou legislativu v souladu s právem es nově běžící programy reaguje na mezinárodní aktivity a dohody vychází z doporučení při-
jatých na cop zdůrazňuje ochranu ekosystémů a biodiverzity jako celku tato představa odráží reálné konkrétně deﬁ nované cíle a vychází z aktuálního stavu a místních podmínek čr iv postupy a cíle
strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky je zpracována podle vzoru a v souladu se strategií es je zachováno členění jednotlivých kapitol na strategická témata ekosystémový přístup ochrana in situ ex situ udržitelné využívání apod a biodiverzitu v sektorových a složkových politikách zemědělství lesní ekosystémy vodní a mokřadní ekosystémy apod jednotlivé kapitoly jsou vždy převedeny na speciﬁ cké podmínky čr napl-
ňování strategie může významnou měrou přispět k dosažení cílů vytyčených strategií udržitelného rozvoje české republiky v prosinci 2004 s t r at e g ie o c h r any c z v indd 14strategie ochrany-cz-v indd 14 2 3 2006 11 12 58
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
15
do procesu vytváření strategie byly zahrnuty všechny dílčí kroky které cbd požaduje cbd 2001 vytvoření institucionálního rámce pro sestavení strategie včetně určení vedoucí osoby strategii vytvářel odbor mezinárodní ochrany biodiverzity ministerstva životního prostředí ve spolupráci s ministerstvem zemědělství kontaktními osobami byli mgr jana brožová z mžp a ing jiří stehlík z mze získání ﬁ nančních prostředků pro tento proces peníze byly vyčleněny ze speciální dotace na implemen-
taci mezinárodních úmluv na mžp finanční prostředky byly využity především na honoráře pro jednotlivé autory a konzultanty kapitol působící mimo resort životního prostředí a na propagační a osvětovou činnost související se strategií zhodnocení stavu biologické rozmanitosti v rámci působnosti státu vycházelo jak z koncepčních mate-
riálů jednotlivých resortů nejdůležitější jsou státní program ochrany přírody a krajiny čr státní politika život-
ního prostředí tak ze zkušeností a poznatků jednotlivých autorů formulování a diskuse cílů strategie prostřednictvím dialogu na národní úrovni s odpovídajícími partnery v rámci přípravy strategie proběhla jednání v pracovních skupinách kam byli zváni konzultanti pro jednotlivé kapitoly a také zástupci soukromého sektoru proběhla rovněž dvě jednání českého výboru pro úmlu-
vu o biologické rozmanitosti a s nevládními neziskovými organizacemi kapitoly byly zasílány ke konzultacím odborníkům z vědeckých institucí porovnání současné situace s obecnými a dílčími cíli bylo provedeno vždy u každé kapitoly formulování kroků které zahrnou stanovené klíčové otázky a sestavení kritérií a priorit pro usnad-
nění výběru mezi různými možnostmi bylo předmětem konzultací zadavatele se zpracovateli kapitol které probíhaly po celou dobu vytváření strategie přiřazování akcí obecným cílům bude předmětem dalšího procesu vytváření akčních plánů ochrany biodi-
verzity strategie přispívá k aktivnímu přístupu v ochraně přírody kdy se upouští od izolovaného konzervačního přístupu který vylučuje lidskou činnost v ochraně přírody protection a přechází k aktivnímu přístupu ochrany s účastí člověka na těchto procesech conservation vyžadující jeho aktivní zapojení do péče o přírodu strategie se snaží být komplexním strukturovaným a mnohostranným dokumentem z toho důvodu je v textu mož-
no nalézt odkazy na jednotlivé kapitoly jak ve strategických tématech tak v druhé části biodiverzita v sektoro-
vých a složkových politikách a rovněž odkazy na jednotlivá rozhodnutí konference smluvních stran cbd ve tvaru např rozhodnutí vii 24 které značí že na sedmém zasedání konference smluvních stran bylo přijato rozhodnutí č 24 které konkrétně pojednává o výchově a informování veřejnosti kromě těchto odkazů obsahuje každá kapi-
tola přehlednou tabulku s výčtem souvisejících dokumentů které se váží k jednotlivé kapitole nedílnou součástí strategie je rovněž slovníček použitých pojmů a zkratek hlavním cílem strategie je vytvořit dokument pro potřeby ochrany biodiverzity v čr který bude meziresortním a mezioborovým při jeho přípravě byly všechny části připravovány a konzultovány s odborníky z ostatních resort-
ních organizací vědeckovýzkumných pracovišť univerzit s klíčovými partnery a v neposlední řadě se k dokumen-
tu vyjadřovaly nevládní ekologické organizace při vytváření strategie pro kterou byly zřízeny pracovní skupiny v čele s hlavními koordinátory vycházeli jak autoři tak zadavatelé z hlavních koncepčních materiálů v ochraně přírody v čr jimiž jsou státní politika životního prostředí spžp a státní program ochrany přírody a krajiny čr spopk čr a ze závazných právních předpisů v ochraně přírody a krajiny v každé dílčí kapitole ať již v tématech strategických nebo sektorových a složkových politikách byly dále jako materiály použity příslušné koncepční dokumenty a závazné právní předpisy které jsou v dané kapitole vždy citovány s t r at e g ie o c h r any c z v indd 15strategie ochrany-cz-v indd 15 2 3 2006 11 12 59
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
16
v finanční dopady na jednotlivé druhy veřejných rozpočtů a podnikatelskou sféru
strategie sama o sobě nepředpokládá žádné dodatečné ﬁ nanční nároky na veřejné rozpočty povede v první řadě k důslednému naplňování současně platné legislativy a již schválených politik koncepcí a plánů dále povede k přípravě nových ve strategii uvažovaných právních norem v jejichž rámci a v souladu s legislativními pravidly budou provedeny vlastní kvantiﬁ kace dopadů případné ﬁ nanční dopady jednotlivých cílů strategie budou zohledněny během přípravy konkrétních akčních plá-
nů které budou muset opět procházet schvalovacím procesem dle jednacího řádu vlády strategie nepředpokládá přímé uplatňování nástrojů v oblasti daně z příjmů s t r at e g ie o c h r any c z v indd 16strategie ochrany-cz-v indd 16 2 3 2006 11 12 59
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
17
shrnutí
a strategická témata
ochrana biologické rozmanitosti in situ pojednává o ochraně ekosystémů přírodních stanovišť včetně udržování a obnovy životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí hlavním východiskem k ucho-
vání a zvyšování početnosti druhů je záchrana biotopů a ekosystémů a vytváření vhodných podmínek pro jejich další existenci invazní druhy kapitola zdůrazňuje princip předběžné opatrnosti jako hlavní přístup k eradikaci těchto druhů věnuje se současnému stavu rostlinných živočišných invazí včetně dosavadních činností omezujících negativní dopady invazí v čr konstatuje že je důležité informovat veřejnost o rizicích které invaze představují ochrana biologické rozmanitosti ex situ se jako celek zabývá problematikou ochrany složek biodiverzity mimo jejich přirozená stanoviště zahrnuje především ochranu druhů v zoologických a botanických zahradách arboretech a genobankách a zabývá se problematikou záchranných programů rostlin a živočichů v čr genetické banky kapitola se zabývá soubory zařízení a systematických opatření sloužících k uchování gene-
tické diverzity živých organismů ve formě semen pylu embryí kryogenních nebo in vitro kultur nebo v případě polních genobank ve formě živých rostlin předmětem zájmu jsou genetické zdroje hospodářských zvířat rostlin mikroorganismů a drobných živočichů hospodářského významu a ostatní genetické zdroje udržitelné využívání kapitola se věnuje problematice využívání složek biologické rozmanitosti způsobem a v míře které nevedou k jejímu dlouhodobému poklesu tím se zachovává jejich možnost naplňovat potřeby a cíle současných a budoucích generací tato problematika je rovněž druhým hlavním cílem cbd zdůrazňuje potřebu adaptivního managementu přístup ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů z nich abs souvisí s odpovídajícím předáváním a výměnou příslušných technologií při zohlednění všech práv na tyto zdroje a technologie je třetím základním cílem cbd v české republice je tento přístup naplňován např prostřednictvím národního programu konzervace genetických zdrojů rostlin zvířat a mikroorganismů významných pro výživu zemědělství a lesní hospodářství týká se také ochrany planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů ekosystémový přístup jako hlavní princip v péči o ekosystémy představuje integrovanou péči o sucho-
zemské vodní a živé zdroje která rovnoměrně podporuje jejich ochranu a udržitelné využívání je založen na využití odpovídajících vědeckých poznatků zaměřených na takovou úroveň biologických systémů která zahrnuje nezbytnou strukturu procesy funkce a vzájemné vazby mezi organismy a jejich prostředím a uznává že lidé se svou kulturní rozmanitostí jsou nedílnou součástí mnoha ekosystémů cbd jej deﬁ nuje pomocí 12 malawských zásad případová studie čr nerekultivované plochy věnuje se velkému množství člověkem poznamenaných drobných ostrůvkovitě rozptýlených ploch až velkoplošných území které vznikly v důsledku jeho vysokých nároků na polyfunkčnost krajiny u nichž je nutno využívat ekosystémového přístupu sledování spontánních procesů na s t r at e g ie o c h r any c z v indd 17strategie ochrany-cz-v indd 17 2 3 2006 11 12 59
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
18
nerekultivovaných plochách důležitost je kladena dlouhodobému výzkumu a sledování těchto ploch s cílem nale-
zení nejlepších prostředků k začlenění těchto ploch zpátky do krajiny identiﬁ kace a monitorování biodiverzity podle této kapitoly je smyslem identiﬁ kace a monitorování bio-
logické rozmanitosti zachycení změn jejích složek a získání podkladů pro hodnocení opatření a zásahů přijatých v rámci nejrůznějších koncepcí strategií a programů indikátory jsou vnímány jako nástroje shrnující komplexní informaci o všeobecném stavu a trendech biodiverzity a poskytují rámec pro monitorování cílů úmluvy a vývoje složek biodiverzity strategie výzkumu biodiverzity kapitola pojednává o výzkumu který přispívá k ochraně a udržitelnému využí-
vání složek biodiverzity přestože se výzkum v oblasti biodiverzity stále rozvíjí je nezbytné zlepšovat jeho vědecké zázemí a podporu současné propojení mezi výzkumem biodiverzity rozvojem metod ochrany a udržitelného využí-
vání biologických zdrojů a praktickým hospodařením v krajině není dostatečné výměna informací zaměřuje se na informování veřejnosti o stavu biodiverzity a dostupnost těchto informací jako nezbytného předpokladu zvyšování povědomí o biodiverzitě věnuje se informačnímu systému pro úmluvu o biologické rozmanitosti který je v tomto případě stěžejním nástrojem k účinnému naplňování článku 17 cbd výchova vzdělávání a informování veřejnosti pojednává o problematice podpory a stimulace pochopení významu ochrany biodiverzity a udržitelného využívání biodiverzity důležitou součástí jsou sdělovací prostředky a podpora zařazení těchto otázek do vzdělávacích a osvětových programů a do poradenství biodiverzita a ekonomika kapitola se věnuje této problematice v souladu s článkem 11 cbd zabývá se nástroji pozitivní stimulace dotace podpory úlevy aj a nástroji negativní stimulace daně poplatky sankce a tzv tržně konformními nástroji b biodiverzita v sektorových a složkových politikách
zemědělsky obhospodařované ekosystémy obsahují významné prvky biologické rozmanitosti důležité pro zajištění produkce potravy surovinových zdrojů pro technické účely fungování ekosystémů a bezpečný život zemědělství je ale na druhou stranu odpovědné za vymizení nebo poškození cenných biotopů udržitelné využívá-
ní je proto předpokladem pro zachování biodiverzity zemědělských ekosystémů lesní ekosystémy jako dynamické komplexy rostlin živočichů a skupin mikroorganismů a jejich abiotického prostředí vzájemně se ovlivňujících jako funkční celek ve kterém jsou klíčovou složkou systému stromy charak-
terizuje současný stav lesních ekosystémů a věnuje se problémům které se snaží řešit v cílech travinné ekosystémy kapitola se dotýká společenstev suchých trávníků a dále vlhkomilných až mokřadních společenstev kapitola shrnuje současné problémy těchto ekosystémů včetně obhospodařování problematiky invazních druhů ohrožujících ekosystémy apod v cílích poté stanovuje jak tento nepříznivý stav napravit vodní a mokřadní ekosystémy v kapitole jsou zmíněny ekosystémy sloužící jako přirozené rezervoáry vody zranitelné vůči změnám hydrologického režimu a necitlivým antropogenním zásahům dotýká se tekoucích sto-
jatých vod mokřadních ekosystémů jejich managementu stavem negativními dopady na jejich stav a přibližuje kroky k jejich nápravě s t r at e g ie o c h r any c z v indd 18strategie ochrany-cz-v indd 18 2 3 2006 11 12 59
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
19
horské ekosystémy podle této kapitoly jsou deﬁ novány jako důležité zdroje vody energie a biologické roz-
manitosti zdroje např nerostných látek lesních a zemědělských produktů a rekreačních možností pojednává o rozmanitých a zároveň prolínajících se lesních vodních a travinných ekosystémech významu místních komunit a obyvatel žijících v horách problematice udržitelného cestovního ruchu apod regionální politika a územní plánování regionální politika je zaměřena především na harmonizaci a vyvážení rozvoje jednotlivých regionů snížení rozdílů mezi úrovní jejich rozvoje a aktivaci rozvojového potenciálu regionů jejím koncepčním nástrojem je územní plánování je zde zmíněna problematika územních systémů ekologické stability úses evropské úmluvy o krajině a rozdílnosti v ekonomickém vývoji a stavu biodiverzity doprava kapitola pojednává o dopravě jako rychle se rozvíjející oblasti hospodářství s negativními dopady na biodiverzitu rozsáhlá fragmentace prostředí úbytek přírodních stanovišť přímé ztráty populací znečišťování prostředí je nutné maximálně šetřit zachovalá přírodní území při navrhování nových dopravních staveb a před-
cházet nadměrné fragmentaci prostředí a usmrcování živočichů provozem energetika kapitola se dotýká problematiky energetiky vztahu obnovitelných a neobnovitelných zdrojů ener-
gie dotýká se blíže problematiky větrných a vodních elektráren využití energie z biomasy zabývá se také proble-
matikou elektrických vedení vysokého napětí a okrajově trhu s elektřinou cestovní ruch může napomáhat takovému rozvoji který stabilizuje ráz a funkce místní krajiny a má udržitelný charakter na druhou stranu může způsobit prostorovou kvalitativní a sociální degradaci krajiny popřípadě tuto degradaci urychlit kapitola se věnuje negativním dopadům cestovního ruchu na přírodu a zabývá se udržitelnými způsoby cestovního ruchu např ekoturismus změna klimatu a biodiverzita kapitola se zaměřuje na aktuální problematiku vztahu změny klimatu změna klimatických charakteristik ovlivněná činností člověka výslednou změnu však ovlivňuje i přirozená variabilita klimatu a biodiverzity je zde zmíněna role národního klimatického programu klimatických scénářů apod mezinárodní spolupráce uzavírá problematiku ochrany biologické rozmanitosti z pohledu mezinárodní spolu-
práce v ochraně biodiverzity přeshraniční spolupráce dvoustranné dohody mnohostranné mezinárodní smlouvy v ochraně přírody kapacitní zajištění jejich implementace v čr s t r at e g ie o c h r any c z v indd 19strategie ochrany-cz-v indd 19 2 3 2006 11 13 00
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
20
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 20strategie ochrany-cz-v indd 20 2 3 2006 11 13 00
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
21
a strategická témata
i ochrana biologické rozmanitosti in situ i úvod do problematiky
ochrana in situ je nejúčinnějším přístupem ochrany biodiverzity znamená ochranu ekosystémů a přírodních sta-
novišť včetně udržování a obnovy životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí a v případě zdo-
mácnělých nebo pěstovaných druhů v prostředí kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti zabezpečení nástrojů vedoucích k zachování společenstev a populací ve volné přírodě zůstává nejlepší strategií ochrany biodi-
verzity ochrana in situ nemusí být účinná v případě že zbytková populace je příliš malá na to aby přežila nebo se zbývající jedinci nacházejí mimo chráněné území v takovém případě je jediným způsobem záchrany udržování jedinců v umělých podmínkách a to formou záchranných programů viz kapitola ochrana ex situ ochrana in situ je naopak velice důležitá pro přežití druhů které je obtížné chovat v zajetí strategie ochrany ex situ a in situ se proto vzájemně doplňují nedílnou součástí ochrany in situ je správa zvláště chráněných území národního a mezinárodního významu zajiš-
tění ekologických sítí funkčních biotopů včetně obnovy zničených biotopů a ochrana druhů v rámci přírodních sta-
novišť jejichž jsou neoddělitelnou součástí chráněná území představují geograﬁ cky vymezené oblasti vyhlášené a spravované za účelem určitých cílů ochrany biodiverzity které zahrnují stupnici od přísné ochrany po udržitelné využívání území cílem chráněných území je zachovat reprezentativní vzorek ekosystémů druhů a genů zvláštního ochranářského významu legislativní ochrana biodiverzity je v řadě zemí různá země eu se při ochraně druhů opírají především o mezi-
národní úmluvy a navíc o přesná pravidla a předpisy k ochraně biodiverzity sem patří směrnice 79 409 ehs o ochraně volně žijících ptáků a směrnice 92 43 ehs o ochraně přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin cílem těchto směrnic je ochrana biologické rozmanitosti zachováním nejhodnotnějších přírodních lokalit a nejohroženějších druhů rostlin a živočichů na území eu cíl je naplňován prostřednictvím vytváření soustavy chráněných území evropského významu natura 2000 v české republice ji tvoří ptačí oblasti a evropsky významné lokality natura 2000 jako základní pilíř legislativně závazné ochrany biodiverzity prostřed-
nictvím územní ochrany v členských státech evropských společenství je považována ze jeden z klíčových nástrojů k zastavení úbytku druhů a biotopů implementace natury 2000 demonstruje v eu značné úsilí jednotlivých států k zajištění koordinované ochrany vybraných druhů a biotopů na evropském území dalšími významnými legislativ-
ními nástroji jsou mezinárodní úmluvy k jejichž plnění se čr jako členská země zavázala a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 21strategie ochrany-cz-v indd 21 2 3 2006 11 13 00
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
22 ii současný stav
česká republika se přes svou poměrně malou rozlohu vyznačuje velkým bohatstvím druhů rostlin a živočichů to je dáno zejména její polohou na hranici několika biogeograﬁ ckých oblastí ale také historickým a kulturním vývojem celkem bylo u nás zaznamenáno více než 2700 druhů vyšších rostlin 2400 druhů nižších rostlin 50 000 druhů bezobratlých a asi 380 druhů obratlovců pokud bychom hodnotili stav přírody v čr z celoevropského pohledu je nezbytně nutné upozornit na dvě základní skutečnosti intenzivní zemědělství a necitlivý průmyslový rozvoj se negativním způsobem promítly do celkového stavu prostředí působení lidských aktivit se promítlo do rozšíření a početnosti planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů ale i do stavu celých biotopů a ekosystémů z krajiny mizí přechodové ekotonové plochy významné jako zbytkové biotopy s vysokou biologickou rozmanitostí rákosiny remízky meze lada nivní louky apod nejnovější a o to intenzivnější rozvoj liniových staveb vede ke snížení průchodnosti krajiny a fragmentaci areálů výskytu populací některých taxonů tento jev má negativní dopad nejen na volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny ale i na člověka samého na mnoha místech došlo k narušení pohledových horizontů a krajinné-
ho rázu v české republice se navzdory celkově neuspokojivému stavu přírodního prostředí uchovaly ve srovnání s většinou dřívějších členských zemí eu cenné části přírody v relativně dobrém stavu nebo stavu který skýtá možnost obnovy přírodních procesů devastace krajiny a přírodních zdrojů našeho území umocněná v posledních desetiletích vedla kromě jiného ke snížení biologické rozmanitosti a početnosti populací původních druhů v čr je podle aktuálních červených seznamů v současné době ohroženo cca 34 druhů savců 52 druhů u nás hnízdících ptáků 50 druhů plazů 43 druhů obojživelníků 43 druhů ryb 60 druhů vyšších rostlin a 43 mechorostů společným působením mnoha negativních vlivů lidské činnosti došlo k takovému poškození ekosystémů že na našem území vymizela celá řada druhů např drop velký pro ochranu biologické diverzity krajiny je důležité zajistit účinnou ochranu rostlinných a živočišných druhů včet-
ně ochrany jejich přirozených stanovišť ochrana druhů vyplývá ze zákona č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů dále jen zákon o ochraně přírody vyhlášky č 395 1992 sb a zákona č 100 2004 sb o podmínkách dovozu a vývozu volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin zákon o ochraně přírody vymezuje obecnou a zvláštní ochranu druhů podle které se rostliny a živočichové dělí do kategorií ochra-
ny na kriticky silně a ohrožené jejich seznam a kategorie ohrožení jsou stanoveny vyhláškou č 395 1992 sb implementací směrnice o stanovištích byla druhová ochrana modiﬁ kována kategorií evropsky významných druhů v důsledku implementace směrnice o ptácích mají speciﬁ cký režim ochrany všechny druhy volně žijících ptáků § 5a zákon o ochraně přírody cílená péče vedoucí k zachování druhů nesmí vyzdvihovat jen práci s jednotlivými druhy ale musí zajistit udržení vhodných biotopů a celých ekosystémů v nichž tyto druhy žijí odborně podložená péče o druhy rostlin a živoči-
chů patří mezi klíčové činnosti ochrany přírody mžp prostřednictvím svých odborných institucí zajišťuje výzkum a aktivní ochranu biodiverzity na úrovni populací následně ve spolupráci s vědeckými pracovišti a jednotlivými specialisty jsou sledovány taxony v ohrožených biotopech ověřovány záchranné techniky péče o ohrožené nebo přirozeně vzácné druhy v jejich prostředí tedy in situ ale i mimo ně ex situ a sledován vliv managementu na vybraná mimořádně významná stanoviště u některých druhů bylo přikročeno k aktivnímu managementu jejich populací jehož součástí je i doplňování jedinci z jiných částí areálu nebo uměle odchovaných člověkem jasoň červenooký parnassius apollo rak říční astacus astacus tetřev hlušec tetrao urogallus nedílnou součástí s t r at e g ie o c h r any c z v indd 22strategie ochrany-cz-v indd 22 2 3 2006 11 13 01
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
23
druhové ochrany je proto analýza dostupných údajů o ohrožených druzích popř biotopech zařazených do jednot-
livých databází resortu mžp popř jiných institucí z dosavadních výsledků výzkumů na celém světě vyplývá že nejúčinnější je péče o celé biotopy a ekosystémy úbytek biodiverzity nelze plnohodnotně vyvážit záchrannými chovy ani pěstováním chovem v laboratorních podmínkách bez zpětné vazby na původní biotopy v rámci územní ochrany byly v české republice do současné doby vyhlášeny 4 národní parky np krkonoše np šumava np podyjí np české švýcarsko a 25 chráněných krajinných oblastí národní parky byly v čr zřizovány na místech s vysokým výskytem přirozených a přírodě blízkých biotopů a ekosystémů které byly v posledním půlsto-
letí stranou intenzivního hospodaření přesto se i tyto oblasti dodnes potýkají se značnými ekologickými problémy a škodami viz kapitola horské ekosystémy všechny np mají přeshraniční význam a jsou fakticky bilaterálními národními parky chráněné krajinné oblasti chko představují člověkem ovlivněnou a dlouhodobě obhospoda-
řovanou kulturní krajinu se soustředěným výskytem cenného přírodního prostředí velmi rozmanitých krajinných typů ve srovnání s národními parky je tam cílem ochrany nejen aktivní péče o fragmenty přírodního prostředí ale především rozvoj ekologicky vhodného a územně diferencovaného hospodářského využívání krajiny ze všech chko je třetina zařazena do mezinárodní sítě biosférických rezervací unesco anebo mezinárodně významných mokřadních stanovišť viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy chko spolu s np zaujímají kolem 15 území čr ve skupině velkoplošných chráněných území nyní nově přibyly i ptačí oblasti celkem je vyhlášeno 38 oblastí se speciﬁ ckým režimem ochrany a evropsky významné lokality celkem je vyhlášeno 863 lokalit kromě dvou zmiňovaných kategorií ochrany vymezuje zákon o ochraně přírody rovněž řadu maloplošných zvláště chráněných území mezi něž jsou zařazeny lokality či významné krajinné jevy a tvary menšího rozsahu mnoho těchto lokalit má značný význam pro uchování biodiverzity v kulturní krajině iii problémové okruhy
1 přes značná zlepšení v některých ukazatelích stavu životního prostředí které jsou od roku 1990 výsledkem změn především v průmyslu energetice a zemědělství se dosud nedaří zlepšovat kvalitu a početnost ekosys-
témů zlepšení biologické rozmanitosti v posledních letech lze proto sledovat pouze v jednotlivostech např ve zvýšení početnosti u některých druhů savců a ptáků výrazné zlepšení není však patrné na úrovni biotopů a celých ekosystémů 2 problematika ochrany in situ není dostatečně legislativně propojena na úrovni ostatních resortů a také v oblasti navazujících zákonů na legislativní normy v ochraně přírody např projevují se nedostatky jak v trestním zákoně při dokazování úmyslu tak v přestupkovém řízení 3 přes relativně početnou soustavu zvláště chráněných území zatím nebyla komplexněji zhodnocena její repre-
zentativnost a kvalita předmětů ochrany ve vztahu k výskytu a početnosti biotopů kromě udržování soustavy chráněných území reprezentujících typické biotopy a druhy dané biogeograﬁ cké jednotky či biotopu nepochybně existují území která vyžadují k dosažení cíle ochrany speciﬁ cký typ péče v současnosti však neexistuje vše-
obecně zavedený systém plánování a hodnocení soustavy chráněných území sledování změn v předmětu ochrany vyhodnocení a monitoringu v chráněných územích a systém ukazatelů efektivity chráněných území v dosahování cílů viz kapitola monitoring a indikátory 4 v hospodářsky využívaných územích tedy v naprosté většině chráněných území ve střední evropě je žádoucí aplikace ekosystémového a holistického přístupu péče o přírodní zdroje integrujícího sektorové plány a ochranu biodiverzity identiﬁ kace a vyjádření principů aplikace ekosystémového přístupu si vyžádá nemalá přehodnocení a zlepšení existujících nástrojů ekosystémový přístup je zatím spíše teoreticky rozpoznán jako základní nástroj péče o druhy tato problematika zahrnuje rovněž přeshraniční spolupráci při péči o chráněná území a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 23strategie ochrany-cz-v indd 23 2 3 2006 11 13 01
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
24
5 údaje o chráněných územích jsou shromážděny v ústředním seznamu ochrany přírody přestože vycházejí dílčí přehledy chráněných území chybějí pravidelné hodnotící zprávy především také proto že nejsou zavedena standardní kritéria a indikátory hodnocení chráněných území a jejich účinnosti při ochraně biodiverzity 6 ačkoliv se situace při komunikaci s vlastníky a nevládními organizacemi postupně zlepšuje stále přetrvávají mezery v zapojení místních obyvatel do diskuse o cílech ochrany území a druhů v dané oblasti problémem je také zapojení soukromého sektoru do ochrany biodiverzity celkově je komunikace a veřejná diskuse o stavu cílech a efektivitě chráněných území nedostatečná 7 nejsou jednoznačně deﬁ novány přínosy chráněných území a nutné investice pro udržování těchto přínosů tyto přínosy zahrnují jak přímé ekonomické užitky tak také neužitné a kulturní hodnoty vyžadují rozpoznání role vlastníků a ostatních dotčených osob které mají oprávněné zájmy v územích významných z hlediska biodiverzity neexistuje rovněž zhodnocení stávajících ani potřebných kapacit pro efektivní ochranu biodiverzity v soustavě chráněných území 8 ochrana a obnova ekosystémů ve volné krajině není považována v rámci sektorových politik státu za prioritu biodiverzita ve volné krajině nemá dostatečnou kvalitu v druhovém zastoupení i když početnost několika druhů může vykazovat výrazně kladné hodnoty v současné kulturní krajině probíhající procesy vykazující pomalé tempo pozitivních změn v oblasti biodiverzity zemědělství lesnictví vodní hospodářství opatření provedená v kraji-
ně a účinky ekologických sítí nejsou pravidelně vyhodnocovány proto chybí zpětná vazba o efektivitě vynakláda-
ných investic 9 nedostatečně je využívána ochrana volné krajiny prostřednictvím územních plánů není dostatečně propra-
cována možnost stanovení limitů využití vzhledem k ochraně biodiverzity vi cíle
1 zhodnotit stávající soustavu chráněných území a zajistit její optimalizaci rozhodnutí vii 28 soustava vzni-
kala v časovém rozpětí desítek let podle různých hledisek a s různými cíli proto je nutné vyhodnotit jednotlivá chráněná území a navrhnout optimální ochranný režim a péči podle současných poznatků a potřeb dobudovat kapacity pro plánování péči a správu chráněných území na úrovni státní i regionální 2 prostřednictvím monitoringu v síti lokalit zjišťovat trendy v chování ekosystémů a druhů na celostátní úrovni rozhodnutí vii 28 odborné a vědecké výsledky shromažďovat dle standardizovaných kritérií na referenčních sítích v národní databázích ekosystémů a druhů databanka přirozených lesů databáze výskytu druhů databáze výskytu a typů biotopů nižších a vyšších rostlin získané poznatky využívat v metodických návodech k péči o chrá-
něná území a v péči o druhy a ekosystémy a pravidelně je publikovat ve zprávách o stavu chráněných území 3 pokračovat ve standardizaci přístupů při zpracování plánů péče zajišťování péče o chráněná území a vyhod-
nocování výsledků péče s využitím zásad ekosystémového přístupu při ochraně biodiverzity in situ vytvářet podmínky pro přeshraniční spolupráci při realizaci plánů péče o bilaterální chráněná území 4 technologická ochrana záchrana druhů chovem nebo pěstěním v umělých podmínkách viz kapitola ochrana ex situ by neměla být hlavním nosným ochráncem biodiverzity je velmi úzce zaměřená a ekonomicky nákladná hlavním východiskem k uchování a zvyšování početnosti druhů je záchrana biotopů a ekosystémů a vytváření vhodných podmínek pro jejich další existenci 5 systematicky zlepšovat komunikaci na celostátní i místní úrovni prohlubovat zapojení nevládních organizací a všech dotčených stakeholderů při správě a rozvoji chráněných území a ostatních nástrojů in situ 6 vytvořit vhodné politiky a institucionální a sociálně-ekonomické nástroje pro ochranu biodiverzity in situ zahrnující motivační opatření v rámci sektorových plánů strategií a politik 7 začleňovat ochranu biodiverzity in situ do sektorových politik v duchu udržitelného rozvoje agenda 21 u resortů které se významným způsobem podílejí na hospodaření v krajině mze národní lesnický program s t r at e g ie o c h r any c z v indd 24strategie ochrany-cz-v indd 24 2 3 2006 11 13 01
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
25
mpo energetická politika státu a další md státní politika rozvoje dopravní infrastruktury mmr územně technické podklady pro strategické a regionální plánování a neomezovat se jen na oblast resortu mžp 8 zajišťovat ekonomickou efektivitu vkladů s ohledem na přínosy kterými jsou zachování či obnova biodiverzi-
ty 9 finančně podporovat technologické zásahy směřující ke zvyšování adaptivních schopností ekosystémů spo-
lupracovat na zpracování limitních hodnot znečisťujících látek a ostatních zátěží s ohledem na biotopy a ekosys-
témy nové zátěžové faktory žp globální změna klimatu depozice dusíkatých látek atd vyžadují nová adaptační opatření in situ která je nutné sledovat s ohledem na očekávaný výsledek pro společnost a životní prostředí související dokumenty
zákon č 114 92 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů vyhláška č 395 1992 sb k zákonu o ochraně přírody a krajiny směrnice 79 409 ehs směrnice o ochraně volně žijících ptáků
směrnice 92 43 ehs směrnice o ochraně přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin
červené knihy a seznamy
rozhodnutí ii 7 články 6 a 8 cbd
rozhodnutí vii 28 implementace článku 6 a 8 cbd
rozhodnutí vii 28 chráněná území čl 8a 8e unep cbd sbstta 9 inf 3 report of the ad hoc technical expert group on protected areas primack r b kindlmann p jirskáková j 2001 biologické principy ochrany přírody portál praha
eea 2004 europe´s environment the third assessment- offprint biological diversity eea copenhagen
mulongoy k j chape s 2004 protected areas and biodiversity gempita maju snd bhd malaysia
ministerstvo životního prostředí 2000 agenda 21
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 25strategie ochrany-cz-v indd 25 2 3 2006 11 13 01
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
26
ii invazní druhy i úvod do problematiky
antropogenní přenos taxonů přes hranice biogeograﬁ ckých oblastí je nevyhnutelným jevem provázejícím vývoj lidské civilizace předmětem zájmu této kapitoly jsou jak druhy nepůvodní zavlečené exotické introdukované adventivní tak i spontánně se šířící které mají dlouhodobý významný negativní vliv na životní prostředí ekono-
miku a zdraví lidské populace v tomto případě hovoříme o invazích a tyto druhy nazýváme invazními druhy které obývají území v dlouhodobém časovém měřítku ale začaly se z různých důvodů šířit do jiných bioto-
pů mohou mít podobné účinky v takovém případě hovoříme o expanzích a druhy jsou expanzivní negativní vliv invazních druhů invasive alien species cbd se zvýšil v souvislosti s rozšiřující se mobilitou obchodem a cestovním ruchem provázejícími probíhající a předpokládanou celkovou globalizaci nejčastěji je však tento proces spojen s ekonomickým využitím druhů v zahradnictví zemědělství rybářství farmových i zájmo-
vých chovech a lesnictví může se jím stát i gmo geneticky modiﬁ kovaný organismus v souvislosti s negativními dopady šíření invazních druhů bylo přijato několik mezinárodních úmluv které mají souvislost s negativními dopady šíření invazních druhů mezinárodní úmluva o ochraně rostlin řím 1951 úmlu-
va o ochraně evropské fauny ﬂ óry a přírodních stanovišť bern 1979 a úmluva o biologické rozmanitosti cbd rio de janeiro 1992 podle cbd by manipulace s těmito druhy měla podléhat principům přijatým šestým zasedání konference smluvních stran cbd v roce 2002 nejdůležitějším principem k účinnému naplňování implementaci čl 8 h úmluvy který je této problematice věnován je podle rozhodnutí vi 23 princip předběžné opatrnosti vyplývá z něj že nedostatek vědeckého poznání o environmentálním sociálním a ekonomickém nebezpečí které mohou nepůvodní invazní druhy nebo možné introdukce způsobit nemůže být důvodem pro nepřijetí preventivních opatření proti introdukci potenciálních invazních druhů v rámci bernské úmluvy byla v roce 2003 přijata celoevropská strategie pro invazní druhy jako nástroj pomoci evropským zemím při naplňování závazků i ve veterinární a fytosanitární oblasti na základě získaných zkušeností mají být navrhovány uskutečňovány a vyhodnocovány vhodné programy opatření a prioritní akce k odstraňování těchto druhů z prostředí do něhož pronikly zároveň jsou smluvní strany bernské úmluvy vyzývány k vytvoření národních strategií legislativa es se touto problematikou zabývá ve směrnici 79 409 ehs o ochraně volně žijících ptáků a ve směr-
nici 92 43 ehs o ochraně přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin podle obou směrnic záměrné vysazování jakéhokoli nepůvodního druhu do volné přírody musí být provedeno tak aby nedošlo k poškození přírodních stanovišť nebo původních volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin od roku 1969 probíhá program výboru scope na nějž v r 1982 navázal program ekologie biologických invazí ecology of biological invasions a od r 1997 světový program invazních druhů global invasive species program-
me gisp který je dnes ve druhé fázi pro hodnocení dopadů invazí na ekosystémy vytvořil iucn světový svaz ochrany přírody specializovanou skupinu pro invazní druhy invasive species specialists group jedním z výsled-
ků této aktivity je i mezinárodní databáze invazních druhů v současnosti probíhá v rámci 6 rámcového programu es pro výzkum a vývoj technologií projekt alarm hodnotící negativní dopady lidské činnosti na životní prostředí jedním z jeho témat jsou právě biologické invaze s t r at e g ie o c h r any c z v indd 26strategie ochrany-cz-v indd 26 2 3 2006 11 13 02
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
27 ii současný stav a současný stav v oblasti rostlinných invazí v čr
situace v oblasti nepůvodních druhů vyšších rostlin je díky dlouhodobé tradici výzkumu dobře propracována v současné době se ve volné krajině v čr vyskytuje 1378 nepůvodních zplaňujících a zdomácňujících druhů třetina celé české ﬂ óry devadesát z těchto druhů je hodnoceno jako invazní druhy často nevratně poškozující společenstva do nichž pronikají1 mezi nejvýraznější invazní druhy lze zahrnout bolševník velkolepý heracleum mantegazzianum pronikající do chladnějších oblastí čr výrazně je poškozena např oblast chko slavkovský les asijské křídlatky reynoutria spp 3 druhy a severoamerické druhy hvězdnic aster spp šířící se hojně zejména podél vodních toků dále druhy pronikající do travních a stepních biotopů pajasan žláznatý ailanthus altissima trnovník akát robinia pseudoacacia kustovnice cizí lycium halimifolium a druhy šířící se v lesích dub červený quercus rubra borovice vejmutovka pinus strobus a mahonie mahonia ilex z nižších rostlin a hub je dobře prostudována invaze australského mechorostu orthodontium lineare druh je nejčastěji vázán na sekundární smrkové a borové monokultury v čr byl zaznamenán poprvé v roce 1964 koncem 90 let se již vyskytoval na více než třech stech lokalitách2 b nepůvodní živočišné druhy
poznatky o šíření nepůvodních druhů živočichů jsou pro oblast čr velmi kusé a na rozdíl od vyšších rostlin zde chybí celkový přehled nejčastějším důvodem introdukcí je komerční chov užitkových a lovných zvířat a v nepo-
slední řadě neuvážené vysazování nových druhů nejvíce informací o šíření a vlivu nepůvodních druhů je dosud shromážděno u obratlovců jedná se přibližně o 13 druhů ryb 5 druhů ptáků a 12 druhů savců jedním z nejčastěji zmiňovaných druhů savců v souvislosti s invazemi zůstává norek americký mustela vison tento severoamerický druh byl chován z komerčních důvodů jako kožešinové zvíře v několika zemích evropy i na území dnešní čr byl jednak úmyslně vysazen a částečně unikl z lidské péče neplánovaně jeho současné šíření jednak znemožňuje návrat původního norka evropského mustela lutreola jednak negativně působí predačním tlakem na ohrožené druhy živočichů jako je rak kamenáč austropotamobius torrentium nebo užovka podplamatá natrix tessellata v sousedním rakousku a německa došlo místně k úspěšné aklimatizaci mývala severního procyon lotor podob-
ný proces lze očekávat také v podmínkách čr vzhledem ke složení potravního spektra mývala předpokládáme negativní ovlivnění původních společenstev živočichů nebezpečným jevem může být záměrné vysazování kříženců kachny divoké anas platyrhynchos a domestikova-
ných forem do volné přírody jedná se v podstatě o trvalou člověkem podporovanou invazi hybridů i když je větší část těchto jedinců každoročně na podzim slovena část se zapojuje do reprodukčního procesu úspěšně se kříží s původní volně žijící populací a poškozuje tak genetický potenciál druhu v rámci celé evropy 1 pyšek et al preslia 2002 2 soldán zprávy čes bot společ 14 1997 a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 27strategie ochrany-cz-v indd 27 2 3 2006 11 13 02
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
28
zavlečený asijský druh ryby střevlička východní pseudorasbora parva je konkurenčním druhem drobných kapro-
vitých ryb a vytlačuje např slunku obecnou leucaspius delineatus z bezobratlých je nejvíce prozkoumán dopad invaze severoamerických raků raka signálního pacifastacus lenius-
culus který byl importován ze švédska a vysazen pro komerční produkci a raka pruhovaného orconectes limo-
sus pravděpodobně samovolně rozšířeného po labi ze sousedního německa oba druhy se staly rezervoárem i vektorem račího moru plísňové onemocnění který ničí populace původních druhů raků oba druhy jsou proti onemocnění rezistentní čímž jsou zvýhodněni před domácími druhy zmiňovaných korýšů dlouhodobý dopad inva-
ze je znám i u mandelinky bramborové leptinotarsa decemlineata tento druh je typickým příkladem zavlečení se zemědělskou plodinou přibližně v polovině 90 let 20 století se na území čr rozšířila klíněnka jírovcová cameraria ohridella drobný motýl pocházející z balkánského poloostrova malé asie a kavkazu napadá listy jírovce maďalu aesculus hip-
pocastaneum které po silném napadení larvami usychají jírovec je taktéž nepůvodní dřevina která pochází ze stejné oblasti jako jeho škůdce c dosavadní činnost omezující negativní dopady invazí v české republice
v české republice je problematika biologických invazí řešena na několika výzkumných pracovištích a manage-
mentem se v jednotlivých oblastech čr zabývá jednak státní správa jednak nevládní organizace přesto není toto téma uspokojivě řešeno a podrobně se jím nezabývá žádný strategický dokument ochrany přírody a krajiny a legislativní nástroje
veškerá dosavadní činnost týkající se problematiky biologických invazí je výrazně omezována nedostačující legislativou v oblasti ochrany životního prostředí problematika je řešena pouze okrajově některými předpisy preventivní opatření proti šíření nepůvodních druhů obsahuje zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a kra-
jiny ve znění pozdějších předpisů ten stanoví že záměrné rozšíření geograﬁ cky nepůvodního druhu rostliny či živočicha do krajiny je možné jen s povolením orgánu ochrany přírody toto ustanovení v § 5 odst 4 neplatí pro nepůvodní druhy rostlin pokud se hospodaří podle schváleného lesního hospodářského plánu nebo vlastníkem lesa převzaté lesní hospodářské osnovy geograﬁ cky nepůvodní druh rostliny nebo živočicha je podle tohoto záko-
na druh který není součástí přirozených společenstev určitého regionu záměrné rozšiřování křížence rostlin či živočichů do krajiny je možné jen s povolením orgánů ochrany přírody kterým jsou v tomto případě krajské úřady zákon však neukládá sankce za nedodržení zákona zákon č 449 2001 sb o myslivosti sice v § 4 odst 2 a § 5 písmeno a b c d zakazuje zavádění nepůvodních druhů přesto se tak v rámci zavádění komerčních chovů děje podle současné právní úpravy mohou být nepůvodní druhy loveny pouze mysliveckým hospodářem a mysliveckou stráží nikoliv každým držitelem loveckého lístku tato právní úprava má tedy velice omezený vliv na eliminaci invazních druhů problematiky invazních druhů se týká také zákon č 326 2004 sb o rostlinolékařské péči ve znění pozdějších předpisů kde je stanovena povinnost rostlinolékařské správy monitorovat mj výskyt škodlivých invazních orga-
nismů které jsou v tomto předpise deﬁ novány jako škodlivé organismy v určitém území nepůvodní které jsou po zavlečení a usídlení schopny v tomto území nepříznivě ovlivňovat rostliny nebo životní prostředí včetně jeho biologické různorodosti § 10 odst 1 v odstavcích 8 13 jsou zakotveny zásady ochrany proti zavlékání škodli-
vých organismů při dovozu průvozu a vývozu vyhláška mze č 330 2004 sb k zákonu č 326 2004 sb o rost-
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 28strategie ochrany-cz-v indd 28 2 3 2006 11 13 02
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
29
linolékařské péči uvádí v příloze č 8 seznam rostlin určených k pěstování které podléhají po dovozu následné rostlinolékařské kontrole podle §10 odst 1 zákona zákon č 99 2004 sb o rybářství vymezuje pojem nepůvodní ryba a nepůvodní vodní organismus časovou periodou výskytu méně než tří po sobě jdoucích generačních populací v určitém rybářském revíru takto vymezené taxony je možno vysadit jen s povolením orgánu ochrany přírody § 12 odst 6 zákon č 289 1995 sb o lesích ve znění pozdějších předpisů stanoví vlastníkovi lesa bránit vývoji šíření a přemnožení škodlivých organismů §32 odst 1 písmeno a b invazní druhy rostlin však nejsou hodnoceny jako škodlivé organismy b aktivity státních organizací a státní správy
státní program ochrany přírody a krajiny čr spopk čr 1998 se problematikou invazních druhů nezabývá cíle týkající se nepůvodních invazních druhů jsou zakotveny pouze ve státní politice žp 2004 2010 usnesení vlády č 235 2004 ukládají vypracovat soubor opatření na omezení šíření invazních druhů omezení introdukce geograﬁ c-
ky nepůvodních druhů do volné krajiny a v rámci rybářského hospodaření na tocích preferovat populace původních druhů ryb podle průzkumů probíhá systematické omezování invazních druhů zejména ve velkoplošných zvláště chráněných územích a to vždy v rámci celých povodí c aktivity nevládních organizací na úrovni nestátních neziskových organizací řeší problematiku biologických invazí některé základní organizace českého svazu ochránců přírody v období 1997 2002 bylo z programů péče o krajinu podskupiny dotací čin-
nosti ve volné krajině investováno do omezování invazních druhů přes 6 6 milionu korun v oblasti nestátních organizací se ale lze setkat i s opačnou tendencí např prosazování i invazních druhů křídlatky pro rekultivační a fytoenergetické účely iii problémové okruhy 1 terminologicky legislativně organizačně a ﬁ nančně není problematika invazních druhů v čr komplexně řeše-
na 2 neexistuje všeobecně přijímaná metodika jejich monitorování a likvidace 3 chybí dostatečné ﬁ nanční zabezpečení pro výzkum monitorování či případné zásahy rozhodnutí vii 13 4 pro povolování výjimek ze zákazu introdukce invazních druhů nejsou stanovena hlediska posuzování žádostí 5 neexistuje žádný právní postih pro nedbalostní zavlečení invazních druhů 6 informovanost nejširší veřejnosti i cílových skupin obyvatelstva o nebezpečích plynoucích z šíření invazních druhů je nedostatečná po zkušenosti z jiných zemí lze očekávat nepochopení případných nezbytných opatření u veřejnosti i přes známá rizika jsou potenciálně invazní druhy bez užití principu předběžné opatrnosti často používány zejmé-
na zemědělskou výrobou lesním hospodařením a jako prvky zahradní architektury z hlediska dopadů jsou nejvíce ohrožena fragmentovaná a disturbovaná stanoviště zplaňování a šíření dalších již v minulosti introdukovaných druhů bude pokračovat i po zastavení dalšího importu což je dáno dobou potřebnou k aklimatizaci druhu překra-
čující u některých dřevin i více než 200 let a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 29strategie ochrany-cz-v indd 29 2 3 2006 11 13 03
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
30 iv cíle prioritou je zajistit úplné a účinné uskutečnění článku 8 h cbd vypracování a následná realizace celostátně závazných pravidel ve vztahu k invazním druhům na základě posouzení stavu vlivů a trendů nepůvodních druhů které ohrožují ekosystémy biotopy a druhy sjednotit postup při nakládání s těmito organismy 1 vytvořit závazný seznam druhů jejichž introdukci nebo rozšiřování lze považovat za nebezpečnou z hlediska potenciálních dopadů na přírodní ekosystémy černý seznam 2 s ohledem na nemožnost úplného odstranění jednotlivých druhů v podmínkách středoevropského státu sta-
novit prioritní druhy a oblasti kde bude přistoupeno k regulaci nebo potlačení invazních druhů 3 vypracovat vzdělávací programy informovat veřejnost o rizicích které invaze představují a v neposlední řadě zapojit nevládní ekologické organizace samosprávu a vlastníky do některých projektů vedoucích k omezení invazí na našem území související dokumenty zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů
zákon č 449 2001 sb o myslivosti ve znění pozdějších předpisů
zákon č 99 2004 sb o rybníkářství
zákon č 326 2004 sb o rostlinolékařské péči zákon č 289 1995 sb o lesích ve znění pozdějších předpisů
vyhláška č 330 2004 sb o ochraně proti zavlékání škodlivých organismů při dovozu průvozu a vývozu rostlin rostlinných produktů a jiných předmětů a proti jejich rozšiřování na území české republiky a o soustavné rostlinolé-
kařské kontrole směrnice 79 409 ehs o ochraně volně žijících ptáků
směrnice 92 43 ehs o ochraně stanovišť volně žijících živočichů planě rostoucích rostlin projekt unep gef plnění cartagenského protokolu mezinárodní úmluva o ochraně rostlin řím 1951 mezinárodní úmluva o ochraně evropské ﬂ óry fauny a přírodních stanovišť bernská úmluva bern 1979 rozhodnutí v 8 invazní druhy které ohrožují ekosystémy biotopy nebo druhy
rozhodnutí vi 23 invazní druhy které ohrožují ekosystémy biotopy nebo druhy
rozhodnutí vii 13 invazní druhy které ohrožují ekosystémy biotopy nebo druhy
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 30strategie ochrany-cz-v indd 30 2 3 2006 11 13 03
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
31
iii ochrana biologické rozmanitosti ex situ
ochrana biologické rozmanitosti ex situ na úrovni genetické druhové i na úrovni populací znamená ochranu složek biodiverzity mimo jejich přirozená stanoviště biotopy zahrnuje především ochranu druhů v zoologických a botanických zahradách arboretech genových bankách ochranu mikroorganismů ve sbírkách a jiných zařízeních a institucí k tomuto účelu zřízených viz kapitola genetické banky k této ochraně náleží i část záchranných opatření proti vymizení nejohroženějších druhů rostlin a živočichů mezi něž patří např záchranné programy nebo programy péče o jednotlivé druhy cílem těchto chovů a opatření je záchrana a opětovné obnovení populací in situ viz kapitola ochrana in situ na původních stanovištích a za vhodných podmínek všechny tyto instituce by se měly společně podílet na zachování biologické rozmanitosti genů druhů a populací vzájemně spolupracovat a zvyšovat povědomí o dané problematice mezi laickou i odbornou veřejností a zoologické zahrady a i úvod do problematiky
posláním zoologických zahrad v souladu s právem evropských společenství je přispět k zachování biologické rozmanitosti volně žijících živočichů jejich chovem v lidské péči se zřetelem na záchranu ohrožených druhů jakož i výchovou veřejnosti k ochraně přírody a ii současný stav
v české republice v současnosti existuje 16 zoologických zahrad jejichž zřizovateli jsou obce kraje nebo fyzické osoby ke koordinaci práce zoologických zahrad a vzájemné spolupráci mezi nimi vznikla v bratislavě v roce 1990 unie českých a slovenských zoologických zahrad ucsz která sdružuje české a slovenské zoologické zahrady unie je členem eaza evropská asociace zoologických zahrad a akvárií waza světová asociace zoologických zahrad a akvárií a iucn světový svaz ochrany přírody podle zákona č 162 2003 sb o podmínkách provozování zoologických zahrad a o změně některých zákonů zákon o zoologických zahradách který aplikuje směrnici rady 99 22 es o chovu volně žijících živočichů v zoologických zahradách jsou zahradám udělovány licence a to nejen stávajícím ale i novým žadatelům kteří splní podmínky nařízení vlády č 17 2004 sb o pravidlech poskytování dotací provozovatelům zoologických zahrad upravuje způsob přidělování dotací ze státního rozpočtu pro zoologic-
ké zahrady na činnosti a projekty základní podmínky pro poskytování dotací zahrnují tři oblasti 1 chov ohrožených druhů světové fauny v českých zoologických zahradách 2 zapojení českých zoologických zahrad do systému ochrany přírody české republiky 3 spolupráce českých zoologických zahrad v rámci mezinárodních programů chovů ohrožených druhů s význam-
nými zoologickými zahradami a institucemi v cizině a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 31strategie ochrany-cz-v indd 31 2 3 2006 11 13 03
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
32 a iii problémové okruhy
1 limitace podpory zoologických zahrad ze státního rozpočtu formou dotací v závislosti na celkovém objemu ﬁ nančních prostředků v rozpočtu ministerstva životního prostředí schváleném na daný kalendářní rok 2 nízké povědomí laické i odborné veřejnosti o mezinárodních aktivitách zoologických zahrad např repatria-
ce 3 opomíjení významu a potenciálu kolekcí druhů v zoologických zahradách odbornými institucemi 4 další nakládání s uhynulými těly zvířat pro vědecké účely uhynulá těla jedinců ohrožených druhů často nená-
vratně končí v kaﬁ lériích a iv cíle
1 zvýšit podíl zoologických zahrad na ekologické výchově vzdělávání a osvětě široké veřejnosti 2 aktivně zapojit zoologické zahrady do vědecko-výzkumné činnosti v oblasti ochrany biodiverzity na úrovni genetické druhové i ekosystémové včetně dalšího použití uhynulých vypreparovaných těl a tkání ohrožených druhů živočichů k vědeckým účelům osvětě výchově a vzdělávání b záchranné programy b i úvod do problematiky
záchranné programy zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů viz vyhláška č 395 1992 sb jsou zajišťovány orgány ochrany přírody s cílem vytvořit podmínky umožňující takovou péči o populace těchto druhů která by vedla ke snížení stupně jejich ohrožení § 52 zákona č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů záchranné programy jako opaření ex situ jsou nedílnou součástí ochrany druhů in situ tyto programy nemusí vždy představovat záchranné pěstování nebo umělé odchovávání jedinců v lidské péči a jejich vypouštění či přesazování do volné přírody většinou se jedná o aktivní opatření na ochranu druhů in situ doplňovaná chovem ex situ pojem záchranný program bývá často zaměňován s pojmem program péče který ovšem nemá legislativ-
ní oporu a činnosti k ochraně druhů jsou prováděny i u druhů které nejsou v našich podmínkách ohrožené pro zraněné jedince volně žijících druhů živočichů fungují jako záchranné stanice tzv stanice pro handica-
pované živočichy a jejich cílem je v případech kdy to je možné opětovné vypouštění jedinců po vyléčení do volné přírody ačkoli se nejedná v pravém smyslu o zařízení ochrany živočichů ex situ jelikož jsou to opatření pro konkrétní handicapované jedince mají tyto stanice důležitou úlohu zejména při vzdělávání veřejnosti význam-
nou část činnosti těchto stanic tvoří osvěta a výchova veřejnosti v otázkách druhové ochrany která je veřejností mnohdy nesprávně chápána a aplikována např dobře míněné ale z hlediska ochrany přírody nesprávné sbírání opuštěných mláďat zvěře v letním období ježků na podzim apod s t r at e g ie o c h r any c z v indd 32strategie ochrany-cz-v indd 32 2 3 2006 11 13 044
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
33 b ii současný stav
patrně vůbec prvním pokusem o záchranný chov u nás i když motivovaný zřejmě zištnými důvody bylo rozmnožení bobra evropského castor ﬁ ber v lidské péči a jeho následné vypuštění do volné přírody na přelomu 18 a 19 století na panství schwarzenberků v jižních čechách v české republice byla realizována a stále probíhají něk-
terá opatření na ochranu ohrožených druhů již od 80 let 20 století jmenujme např vypouštění orla mořského haliaeetus albicilla na třeboňsku rysa ostrovida lynx lynx na šumavě záchrana populace všivce statného pedicularis exaltata v bílých karpatech opatření na ochranu koniklece jarního pulsatilla vernalis na třeboňsku a v krkonoších záchranná kultivace a posilování populace endemického hvozdíku písečného českého dianthus arenarius subsp bohemicus vlastní statut záchranných programů byl v české republice oﬁ ciálně zaveden až v roce 1992 zákonem č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů po dobu platnosti zákona bylo dosud minister-
stvem životního prostředí mžp schváleno 5 záchranných programů rys ostrovid lynx lynx tetřev hlušec tetrao urogallus perlorodka říční margaritifera margaritifera rdest dlouholistý potamogeton praelongus matizna bahenní angelica palustre další záchranné programy jsou připravovány minimálně pro 5 druhů rostlin a více druhů živočichů některé tyto projekty mají celostátní působnost jiné jsou regionálně zaměřené několik let probíhá záchranný projekt pro sokola stěhovavého falco peregrinus a raroha velkého falco cherrug který nemá statut záchranného progra-
mu ale je koordinován poradním sborem jmenovaným ředitelem agentury ochrany přírody a krajiny čr aopk čr b iii problémové okruhy
1 chybějící ucelená koncepce záchranných programů v ochraně druhů v čr pro stanovení priorit v této oblasti pravidel přípravy schvalování a realizace záchranných programů na vybrané druhy 2 nekoordinovaná a roztříštěná aktivní opatření na ochranu zvláště chráněných druhů různými institucemi ochrany přírody i nevládními organizacemi často nepodložená monitoringem populace ve volné přírodě i dopa-
dem daných opatření 3 nedostatečné ﬁ nancování záchranných programů které je poté nutno ﬁ nancovat roztříštěně z různých zdrojů pro různé organizace sfžp státní fond životního prostředí krajinotvorné programy mžp 4 obecné vnímání záchranných programů v zúžené podobě sensu stricto jako částečných opatření bez zdů-
raznění nutnosti a využití aktuálních vědeckých poznatků pochopení veškeré šíře problematiky včetně nutné-
ho monitoringu viz kapitola monitoring a indikátory veřejností jsou mnohdy jen na základě dobrých úmyslů aplikována ochranářská opatření včetně záchranných transferů na několika jedincích bez zvážení dopadu na životaschopnost celých populací a biotu náhradních stanovišť 5 nízká informovanost veřejnosti o existenci smyslu a cílech záchranných programů 6 nízká speciﬁ cká diverzita tam kde je nízký počet jedinců pro záchranný chov a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 33strategie ochrany-cz-v indd 33 2 3 2006 11 13 044
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
34 b iv cíle 1 zajistit opatření proti vymizení nejohroženějších druhů rostlin a živočichů např záchranné programy progra-
my péče pro jednotlivé ohrožené druhy spžp 2 vymezit priority záchranných programů s přednostním zaměřením na kriticky a silně ohrožené druhy spopk čr na základě ucelené závazné koncepce záchranných programů 3 zajistit komplexní a dlouhodobé ﬁ nancování nejužšího výběru kvalitně zpracovaných záchranných programů pro rostliny a živočichy včetně výzkumu a studií i monitoringu realizace 4 zapojit nevládní organizace do řešení záchranných programů a informování veřejnosti o příčinách ohrožení druhů a reálných možnostech a způsobech aktivní ochrany jedinců druhů a populací 5 propagovat stanice pro handicapované živočichy a jejich využití pro environmentální výchovu vzdělávání a osvětu viz kapitola výchova a vzdělávání 6 eliminace problému uniﬁ kace a snížení intraspeciﬁ cké diverzity inbreeding inzucht c botanické zahrady a arboreta c i úvod do problematiky
posláním některých botanických zahrad je kromě osvěty k ochraně ﬂ óry vzdělání a výchovy i relaxace návštěvníků a také ochrana biodiverzity planě rostoucích rostlin aktivní péčí o záchranu světového rostlinného genofondu ex situ mohou přispívat k ochraně přírody neboť jejich živé kolekce a herbáře sušených rostlin jsou jedním z nejlep-
ších zdrojů informací o rozšíření rostlin a jejich nárocích na prostředí celosvětově existuje asi 1600 botanických zahrad které disponují významnými sbírkami rostlin v poslední době se botanické zahrady zaměřují na kultivaci vzácných a ohrožených druhů řada z nich se specializuje na určité typy rostlin takovou specializovanou sbírkou je v českých podmínkách sbírka vodních a mokřadních rostlin v třeboni mohou se podílet na efektivní ochraně ohrožených rostlin v přirozených podmínkách jejich prodejem případným zájemcům c ii současný stav
v české republice existují více než dvě desítky botanických zahrad jejichž provozovatelé jsou různí pro koordi-
naci botanických zahrad existoval při mžp v letech 1992 až 2000 poradní sbor pro botanické zahrady s odbornou garancí aopk čr existence poradního sboru umožňovala vytvořit propojení mezi ochranou přírody a botanickými zahradami s jejich praktickými zkušenostmi a prostorovými možnostmi v ochraně genofondu planě rostoucích rostlin v současné době neexistuje pro botanické zahrady žádný poradní ani metodický orgán c iii problémové okruhy
1 neexistuje centrální přehled o aktivitách jednotlivých zahrad jejich zapojení do záchranných programů v národním evropském i celosvětovém měřítku s t r at e g ie o c h r any c z v indd 34strategie ochrany-cz-v indd 34 2 3 2006 11 13 044
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
35
2 chybí metodická a koordinační platforma pro botanické zahrady dochází ke ztrátě odborného potenciálu zahrad pro odborné projekty ochrany rostlin ex situ c iv cíle
1 větší zapojení botanických zahrad do záchranných programů rostlin a zvýšení povědomí odborné veřejnosti o činnosti zahrad důraz na zachování autochtonních druhů rostlin bez ohledu na atraktivnost 2 propojení informací o pěstovaných rostlinách v botanických zahradách s informačním systémem úmluvy o biologické rozmanitosti viz kapitola výměna informací 3 zapojení botanických zahrad do ekologické výchovy vzdělávání a osvěty veřejnosti v souvislosti se zapojením do záchranných programů a aktivních opatření na ochranu druhů ex situ a in situ související dokumenty
agenda 21 bod 15 3 bod 15 5 g cbd článek 9 ochrana biodiverzity ex situ
rozhodnutí iii 1 příloha 2 odst 3 zemědělství
rozhodnutí iv 1 d příloha taxonomie rozhodnutí v 5 odst 26 anex b element 4 bod 4 4
rozhodnutí v 23 příloha odst 9 bod 7f
rozhodnutí vi 9 příloha odst 14b
rozhodnutí v 10 globální strategie ochrany rostlin rozhodnutí v 26 a odst 11 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí v 26 c odst 4 sbírky organismů ex situ
rozhodnutí vi 6 příloha odstavec 14 b mezinárodní dohoda o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a země-
dělství the international treaty for plant genetic resources for food and agriculture rozhodnutí vi 24 d odst 8 ostatní mechanismy ve vtahu k přístupu a spravedlivému rozdělování zisků zákon č 162 2003 sb o podmínkách provozování zoologických zahrad a o změně některých zákonů zákon o zoo směrnice rady 1999 22 es o chovu volně žijících živočichů v zoologických zahradách
nařízení vlády č 17 2004 sb o pravidlech poskytování dotací provozovatelům zoologických zahrad
klaudisová a ed 2002 metodika záchranných programů pro zvláště chráněné druhy cévnatých rostlin a živoči-
chů aopk čr praha 48 pp
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 35strategie ochrany-cz-v indd 35 2 3 2006 11 13 05
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
36
iv genetické banky i úvod do problematiky genetickými bankami genobankami se rozumí soubor zařízení a systematických opatření sloužících k uchování genetické diverzity živých organismů ve formě semen pylu spermatu embryí pletiv a tkání udržovaných v kryo- genních podmínkách nebo in vitro kultur nebo v případě polních genobank ve formě živých rostlin přestože pri-
oritním cílem cbd je ochrana a trvalé využívání biodiverzity v původním prostředí in situ čl č 8 úmluvy využití genových bank pro ochranu ex situ je doporučeno jako hlavní doplňková aktivita čl č 9 úmluvy organismy využívané v zemědělství jsou jednou ze složek agrobiodiverzity která zahrnuje všechny komponenty biologické rozmanitosti přispívající k produkci potravin a dalších lidských životních potřeb suroviny léky tažná síla zvířat apod a udržování přírodního prostředí genetické zdroje dále jen gz pro výživu a zemědělství zahrnují plemena odrůdy linie rasy patovary zvířat rostlin a mikroorganismů využívaných kultivovaných a ochraňova-
ných člověkem člověk není podle cbd do pojmu genetický zdroj zahrnut rozhodnutí iii 11 na podkladě výsledků prvního globálního procesu inventarizace se nyní revidují strategie vypracované fao pro rostlinné gz současný stav gz hospodářských zvířat vyžaduje intenziﬁ kaci procesu kryokonzervace urychlení zís-
kávání genetického materiálu a rozšíření jeho spektra a to jednak z důvodů rostoucího ohrožení populací s nižší užitnou hodnotou jednak vzhledem k intenzivnímu rozvoji genomiky a biotechnologií dalším z cílů cbd je zprostředkování přístupu k biologickým zdrojům a zajištění spravedlivého podílu na přínosech plynoucích z jejich zejména komerčního využívání access and beneﬁ t sharing abs tento program se v sou-
časnosti soustřeďuje zatím pouze na rostlinné a mikrobiální genetické zdroje ii současný stav přeměna tradičního českého zemědělství na úroveň průmyslové velkovýroby v 60 80 letech 20 století vedla ke značné specializaci a k omezení pěstování plodin a chovu zvířat nevhodných pro moderní výrobní technologie přechod na tržně orientovanou zemědělskou produkci po roce 1989 podpora genetického zlepšování a importu nových odrůd a plemen tento stav ještě více podstatně ovlivnily v současné době je počet rozsah a lokaliza-
ce plemen a odrůd ovlivněn ekonomikou a odbytem zemědělské produkce přírodními podmínkami a dotačním systémem stoupají požadavky na širší spotřebitelský výběr na diverziﬁ kaci zemědělských produktů a potravi-
nářských výrobků speciﬁ ckou kvalitu a nutriční hodnotu potravin bioprodukty na výrobu potravin pro speciﬁ c-
ké minority dietetické zdravotní věkové náboženské etnické apod roste zájem o výrobu krajových specialit element regionálního rozvoje zásadním mechanismem ochrany gz pro výživu a zemědělství je s působností od 19 9 2003 národní program ochrany konzervace a využívání genetických zdrojů rostlin zvířat a mikroorganismů významných pro výživu země-
dělství a lesní hospodářství zahrnuje gz rostlin mikroorganismů a hospodářských a užitkových zvířat a navazuje na předchozí programy ochrany těchto zdrojů vyhlášené v letech 1993 2003 čr se vytvořením tohoto uceleného systému zařadila na úseku ochrany genetických zdrojů pro výživu a zemědělství mezi přední státy světa s t r at e g ie o c h r any c z v indd 36strategie ochrany-cz-v indd 36 2 3 2006 11 13 05
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
37
národní program ochrany konzervace a využívání genetických zdrojů rostlin zvířat a mikroorganismů významných pro výživu zemědělství a lesní hospodářství národní program byl vyhlášen ministerstvem zemědělství s platností od 19 9 2003 na dobu pěti let navazuje na dosud probíhající
národní programy pro konzervaci a využití rostlin hospodářských zvířat a zemědělsky významných mikroorganismů a je rozdělen do následujících podprogramů 1 národní program konzervace a využívání genetických zdrojů rostlin a agrobiodiverzity národní program rostlin 2 národní program konzervace a využívání genetických zdrojů mikroorganismů a drobných organismů hospodář-
ského významu národní program mikroorganismů 3 národní program ochrany a využití genetických zdrojů hospodářských zvířat ryb včel a zvěře ve farmovém chovu národní program zvířat vychází ze zákona č 148 2003 sb a zákona č 154 2000 sb a z prováděcích vyhlášek k těmto zákonům dále z mezinárodních dokumentů které čr přijala do svého právního řádu úmluva o biologické rozmanitosti nebo jejichž zásady uplatňuje mezinárodní dohoda o genetických zdrojích rostlin fao 1999 vymezuje práva a povinnosti státu a ostatních subjektů ve vztahu k ochraně a využití národních gz plodin mikroorganismů a zvířat důležitých pro výživu a zemědělství širší zapojení čr do mezinárodní spolupráce např při srovnávání mikroorganismů účast v technologických týmech zaměřených na klonování zvířat otevírá možnosti odhalení nových postupů které mohou mít zcela uni-
kátní vlastnosti nové kmeny mikroorganismů mohou mít význam nejen pro světový fond vědy ale mohou být i komerčně využitelné státní program ochrany přírody a krajiny spopk čr 1998 ani státní politika životního prostředí spžp 2004 se problematikou uchování genetických zdrojů pro výživu a zemědělství nezabývají problematiku rozebírají pouze strategické a programové dokumenty mze z pochopitelných důvodů věnované pouze gz v zemědělství a genetické zdroje hospodářských zvířat gzz mezi chráněné gzz byla zahrnuta plemena skotu ovcí a koz koní prasat drůbeže králíků nutrií sladkovodních ryb a včel která mají původ nebo jsou dlouhodobě adaptována na území české republiky hlavním prostřed-
kem jejich ochrany je chov in situ který umožňuje jejich kontinuální a setrvalý vývoj kromě toho genobanky ve výzkumném ústavu živočišné výroby vúžv uhříněves a výzkumném ústavu rybářském a hydrobiologickém vúrh vodňany udržují gzz ex situ a to ve formě kryokonzervovaného reprodukčního materiálu inseminační dávky embrya kmenové buňky tkáně s jehož pomocí by v případě nutnosti bylo daný gz možné obnovit a který slouží také pro účely vědy a výzkumu koordinaci programu konzervace a správu databanky gzz zajišťuje vúžv b genetické zdroje rostlin gzr genetické zdroje zemědělských plodin jsou převážně uchovávány formou ex situ v národních genových bankách a výzkumných centrech primitivní formy a plané příbuzné druhy gz jsou zčásti rovněž uchovávány v genobankách zčásti jsou chráněny formou průběžného monitorování in situ semenné vzorky všech generativně množených zemědělských plodin jsou uchovávány centrálně v genové bance ve výzkumném ústavu rostlinné výroby vúrv praha ruzyně genetické zdroje vegetativně rozmnožova-
ných druhů jako polní kolekce polní genové banky popř v in vitro kultuře brambory nebo v kryobance počet shromážděných genetických zdrojů v čr dosahuje téměř 50 tisíc položek o zařazení asi 6 5 tisíc dalších vzorků ze sběrových expedic v pracovních kolekcích bude rozhodnuto řešiteli příslušných plodinových kolekcí koordina-
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 37strategie ochrany-cz-v indd 37 2 3 2006 11 13 05
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
38
ci programu konzervace gzr zajišťuje vúrv kde je rovněž provozován národní informační systém genetických zdrojů evigez jeho pasportní část je dostupná na http genbank vurv cz genetic resources systém evigez je tvořen relační databází která propojuje pasportní údaje s popisnými daty a s evidencí skladu genové banky viz kapitola výměna informací úkolem je také shromáždění významných gz pro výživu a zemědělství v rámci sběrových expedic genetické zdroje lesních dřevin představují soubory reprodukčního materiálu všech druhů dřevin uchovávaných formou in situ genové základny porosty uznané ke sklizni osiva a výběrové stromy nebo ex situ reproduktivní semenné porosty semenné sady matečnice klonové archivy a sbírky reprodukčního materiálu banka lesního osiva a banka archiv explantátů lesních dřevin ústřední evidenci uznaných zdrojů reprodukčního materiálu les-
ních dřevin vede vúlhm výzkumný ústav lesního hospodářství a myslivosti praha-zbraslav c genetické zdroje mikroorganismů a drobných živočichů hospodářského významu gzm mezi tyto zdroje patří samostatné sbírky kolekce patogenních a průmyslově využitelných mikroorganismů a drob-
ných živočichů hospodářského významu škůdci zemědělských plodin a škůdci v potravinářských skladech ve vúrv se nacházejí v jednotlivých sbírkách patogenní viry houby bakterie a drobní živočichové na externích výzkumných pracovištích jsou uchovány patogenní viry brambor ovocných dřevin okrasných rostlin zoopatogenní mikroorganismy čisté mlékařské kultury laktoﬂ ora pivovarské kvasinky průmyslově využitelné mikroorganismy a další fytopatogenní mikroorganismy zemědělsky významné houby sinice a řasy jedná se o tisíce položek které jsou evidovány v databázi národního programu mikroorganismů a jsou dostupné na adrese http www vurv cz collections collection_cz htm koordinací programu konzervace gzm je pověřen vúrv praha ruzyně d ostatní genetické zdroje
genetické zdroje volně žijících živočichů planě rostoucích rostlin a mikroorganismů které nejsou používány v zemědělství potravinářském ani jiném průmyslu nejsou systematicky sledovány a shromažďovány přestože se využívají v rámci výzkumu jejich většinou dočasné shromažďování pro tyto účely svou podstatou odpovídá principu genobank ale chybějí zde zásadní prvky systematičnosti a trvalosti vzhledem k absenci jakékoliv koncepce a programu v této oblasti nejsou k tomuto účelu vyčleněny žádné ﬁ nanční prostředky na inventarizaci hodnocení ani udržování takových sbírek některé z planě rostoucích druhů uchovává genová banka při vúrv praha ruzyně a genová banka olomouc další druhy jsou uchovávány prostřednictvím ex situ kultur mj při botanických zahradách výzkumných ústavech a univerzitách botanický ústav av čr výzkumný ústav pro krajinu a okrasné zahradnictví vúkoz výzkumný ústav pícninářský troubsko vúp biologická fakulta jihočeské univerzity hmyzí genobanka entomolo-
gického ústavu akademie věd aj v současnosti se připravuje studie jež by měla vyhodnotit možnosti systematického výzkumu genové základny planě rostoucích rostlin a shromažďování genových zdrojů s využitím stávajících kapacit nebo s možností vytvoře-
ní centrální nebo regionálních genobank s t r at e g ie o c h r any c z v indd 38strategie ochrany-cz-v indd 38 2 3 2006 11 13 06
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
39 iii problémové okruhy 1 nejednotný a nekoordinovaný systém národních databází omezuje přístup k informacím chm není stále plně funkční takže nelze vyloučit existenci nekoordinovaných nebo duplicitních aktivit 2 programy ochrany gz vyžadují otevřenější koncepci umožňující operativní zařazování nových genetických zdrojů a omezení podpory takových které přestávají být ohrožené 3 hospodářské využívání omezeného spektra druhů v širokém rozsahu vede v některých případech k omezo-
vání rozmanitosti i na genetické úrovni uniﬁ kace např kulturní druhy trav apod u planě rostoucích rostlin i některých volně žijících živočichů dochází k riziku zániku místně speciﬁ ckých populací genetickou erozí výzkum a shromažďování genového materiálu planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů je přitom zatím v počát-
cích u genetických zdrojů které neslouží k zemědělskému nebo průmyslovému využití dosud žádná inventarizace neproběhla a databáze neexistují 4 ochrana gz pro výživu a zemědělství současnou formou podpory in situ nezaručuje trvalé řešení problému původní plemena a odrůdy s nízkou konkurenceschopností jsou stále nahrazovány nebo kříženy globálními ple-
meny a odrůdami šlechtěnými na intenzivní produkci základna chovatelů a pěstitelů původních plemen a odrůd se s rostoucím věkem a změnou životního stylu neustále snižuje 5 legislativní základ nekompletní mezinárodní rámec u gz zvířat s přípravou mezinárodní smlouvy o gzz se nepočítá dříve než v roce 2007 z toho se odvíjí absence národní legislativy se zákonem o gz hospodářských zvířat se neuvažuje zákon č 154 2000 sb o plemenitbě a šlechtění vyžaduje novelizaci 6 přetrvávají problémy majetkových vztahů ke gz vyplývajících z kontroverze mezi soukromým vlastnictvím genetických zdrojů a odpovědnosti státu za jejich zachování 7 systém ﬁ nancování podpory programů ochrany z roku na rok je neudržitelný financování nelze přerušit bez rizika nevratných škod zajištění dlouhodobé jistoty potřebného objemu ﬁ nančních prostředků je nutnou podmín-
kou efektivity těchto programů přerušení ﬁ nancování znamená často de facto ztrátu sumy veškerých do té doby vynaložených nákladů 8 možnosti využití biotechnologií k obnově nebo rozšíření genetické diverzity jsou zatím limitovány zejména u gz zvířat genetické inženýrství transgeneze klonování a to i ve světovém měřítku pro budování těchto kapacit v čr jsou zatím omezené podmínky iv cíle zajištění efektivního a setrvalého systému ex situ konzervace včetně potřebné dokumentace a charakterizace gzr integrace těchto aktivit do národních plánů rozvoje venkova a zemědělství a spolupráce v tomto směru na globální úrovni je předpokladem další činnosti z členství některých sbírek v european culture collection organization ecco a ve world federation for culture collection wfcc vyplývají pro čr povinnosti poskytovat recipročně údaje o gz mikroorganismů své katalogy a na požádání i uchovávané kmeny mikroorganismů informační systém rostlin evigez je součástí informační světové sítě genetických zdrojů rostlin stejné závazky lze očekávat po podpisu připravované obdobné smlouvy pro gz zvířat ke splnění těchto a všech budoucích závazků je nutné se v rámci genobank a mze zaměřit na existující problémy a zajistit jejich řešení dopracovat obecný rámec který podpoří odborné aktivity a umožní jejich funkční začlenění do obecného kontextu strategie a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 39strategie ochrany-cz-v indd 39 2 3 2006 11 13 06
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
40
tím dojde k naplnění cílů v pořadí podle naléhavosti 1 zastavit trend současného poklesu diverzity rostlin zvířat a mikroorganismů využívaných v zemědělství a potravinářství a přejít k jeho postupnému nárůstu prostřednictvím tvorby a podpory vhodných produkčních systémů a zařazením principů konzervačního managementu do šlechtitelských programů 2 zajistit gz v kryokonzervované podobě v národních genobankách v souladu s rozhodnutím v 26 které vyzývá k budování kapacit pro uchovávání a využívání ex situ kolekcí a vytvořit expertní a informační systém pro pláno-
vání konzervačního managementu a rekonstrukční genetiky v souladu s požadavky rozhodnutí iii 11 3 dopracovat legislativní rámec a zajistit jeho průběžné doplňování zákonnými normami kompatibilními s mezinárodně přijatými závazky mezinárodní smlouvy o genetických zdrojích rostlin pro výživu a zemědělství - rozhodnutí vii 3 legislativní zakotvení trvalého ﬁ nančního zajištění provozování a udržování genetických sbírek - rozhodnutí v 26 a další v budoucnosti očekávané 4 vytvořit podmínky pro setrvalý rozvoj všech gz i těch které neslouží k zemědělskému nebo průmyslovému využití včetně přístupu k nim a spravedlivého rozdělení přínosů z jejich využívání 5 zvýšit úroveň komunikace a kooperace s uživateli stakeholders pro zajištění faktického naplnění strategic-
kých cílů související dokumenty
zákon č 154 2000 sb a vyhláška mze čr č 471 2000 sb o šlechtění hospodářských zvířat v souladu s iniciativou ochrany opylovačů cop v 5 byly začleněny do této úpravy zákona i včely
zákon č 148 2003 sb o genetických zdrojích rostlin a mikroorganismů prováděcí vyhláška č 458 2003 sb zákon č 289 1995 sb o lesích a o změně a doplnění některých zákonů vyhláška mze čr č 82 1996 sb o genetické klasiﬁ kaci obnově lesa zalesňování a o evidenci při nakládání se semeny a sazenicemi lesních dřevin
zákon č 246 1992 sb na ochranu zvířat proti týrání ve znění pozdějších předpisů zákon č 244 2000 sb o ekologickém zemědělství ve znění pozdějších předpisů
zákon č 166 1999 sb o veterinární péči veterinární zákon ve znění pozdějších předpisů
rozhodnutí iii 11 ochrana a udržitelné využívání zemědělské biologické rozmanitosti
rozhodnutí iv 6 zemědělská biodiverzita
rozhodnutí v 5 zemědělská biodiverzita revize 1 části programu činností a přijetí víceletého pracovního programu rozhodnutí v 10 světová strategie ochrany rostlin rozhodnutí v 26 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí vi 6 mezinárodní dohoda o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství
rozhodnutí vi 9 světová strategie ochrany rostlin rozhodnutí vi 24 spravedlivé a rovnocenné rozdělování přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů a přístup k nim gzr global plan of action for the conservation and sustainable utilization of plant genetic resources for food and agriculture 2002 gpa international plant protection convention fao ippc novela 1997 viz invazivní druhy
international treaty on plant genetic resources fao conference resolution 3 2001 the report of the international technical conference itcpgr 96 rep global plan of action leipzig declaration as adopted by the conference sow state of the world’s plant genetic resources fao 1996
gzz global strategy for the management of farm animal genetic resources fao 1998 state of the world’s farm animal genetic resources 2004 documents of the eight regular session of the cgrfa at http www fao org ag cgrfa docs8 htm
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 0strategie ochrany-cz-v indd 40 2 3 2006 11 13 06
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
41
v udržitelné využívání i úvod do problematiky
udržitelné využívání znamená využívání složek biologické rozmanitosti způsobem a v míře které nevedou k její-
mu dlouhodobému poklesu tím se zachovává jejich možnost naplňovat potřeby a cíle současných a budoucích generací z hlediska udržitelného využívání rozeznáváme následující složky biodiverzity 1 genetický materiál 2 populace 3 druhy 4 funkční ekologické skupiny kupř gildy jako jsou opylovači a společenstva v užším tj synuzie i širším smyslu = biocenóza 5 ekosystémy a biotopy dlouhodobý pokles biodiverzity se vztahuje k časo-
vému úseku souvisícímu s bionomií dynamikou nebo vývojem dotčené složky biodiverzity udržení biodiverzity v ekosystému je důležité mj proto aby byla zajištěna schopnost ekosystémů produkovat ekosystémové služby3 na nichž závisí jak biodiverzita tak lidská civilizace protože se ekosystémy a ekologické procesy v nich probíhající variabilně mění v čase bez ohledu na to jestli je lidé využívají měla by tato skutečnost být brána v úvahu při péči o biologickou rozmanitost tak aby bylo možné se s těmito změnami vyrovnat včetně náhodných událostí které mohou ovlivňovat udržitelnost takového využívání přitom je zřejmé že udržitelné využívání konkrétních složek biologické rozmanitosti není dost dobře myslitelné bez adaptivního managementu tedy mimořádně pružné péče o ně udržitelné využívání biologické rozmanitosti je tak nedílnou součástí koncepce udržitelného rozvoje pro úmluvu o biologické rozmanitosti cbd se udržitelné využívání nejrůznějších složek biodiverzity stalo jedním z jejích tří hlavních cílů v letech 2001 2003 byly v rámci cbd navrženy praktické zásady a podrobnější návod na udržitelného využívání složek biodiverzity tzv zásady z addis abeby uvedené principy budou uplatněny i při naplňování některých jiných mezinárodních vícestranných úmluv především úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a rostlin cites nutnost citlivé péče o určité druhy fauny a ﬂ óry vyplývá také pro členské státy eu ze směrnice 92 43 ehs o ochraně přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin směrnice o stanovištích příloha v závazek smluvních stran udržitelným způsobem využívat populace některých poddruhů a druhů planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů platí i pro smluvní strany jiných mezinárodních vícestranných smluv úmluva o ochraně evropské fauny a ﬂ óry a přírodních stanovišť bern-
ská úmluva dohoda aewa ii současný stav připravovaná novela státního programu ochrany přírody a krajiny čr se hlásí k myšlence udržitelného rozvoje a tuto koncepci deklaruje jako protiklad konzervačního pojetí ochrany přírody větší pozornost věnuje uvedený strategický dokument udržitelnému využívání složek biodiverzity a hodnocení přístupů a nástrojů v péči o přírodu a krajinu strategie udržitelného rozvoje čr byla vládou schválena dne 8 prosince 2004 usnesení č 1242 04 jejím obecným cílem je zajišťovat co nejvyšší kvalitu života obyvatel a současně i vytvářet příznivé podmínky pro kvalitní život budoucích generací udržitelné využívání biologických zdrojů se stalo součástí některých koncepč-
ních dokumentů mze 3 ekosystémové statky jsou produkty poskytované ekosystémy a využívané lidmi jako je dřevo potraviny nebo léčiva ekosysté-
mové služby jsou procesy a podmínky přírodních ekosystémů na nichž závisí aktivity člověka a umožňují jeho další existenci na zemi fotosyntéza udržování poměru prvků v atmosféře půdotvorné procesy apod a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 1strategie ochrany-cz-v indd 41 2 3 2006 11 13 06
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
42
v čr má dlouholetou tradici udržitelné lesní hospodaření využívá rozumným způsobem lesní ekosystémy byly vypracovány a na modelových příkladech odzkoušeny přístupy udržitelného využívání některých vodních ekosys-
témů zejména rybníků v rámci projektu gef biodiverzita byly navržena metodika udržitelného využívání biologic-
kých a obecněji přírodních zdrojů ve třech biosférických rezervacích unesco pálava šumava a krkonoše iii problémové okruhy
1 zatímco pro ochranu biologické rozmanitosti dnes máme k dispozici řadu rozmanitých postupů ať už v místě výskytu in situ nebo mimo něj ex situ poněkud jiná situace nastává v případě udržitelného využívání jejích složek i přes značný rozvoj ekologie ochranářské biologie a dalších příbuzných disciplín nám často chybí znalosti nutné k tomu abychom pro konkrétní populaci co nejobjektivněji určili optimální a současně udržitelný výtěžek nepochybnou nevýhodou zůstává že informace o tom jakou největší část populace můžeme dlouhodobě odebí-
rat získáme většinou až poté co v důsledku jejího nadměrného využívání dojde k určitým problémům 2 ukazuje se že příslušný výzkum monitorování a určení následných limitů využití by měla uskutečňovat odbor-
ná instituce zaměřená na ochranu tohoto zdroje to ovšem nevylučuje že první dvě jmenované činnosti nemůže provádět ve spolupráci s uživateli takového zdroje 3 ochranářský výzkum by proto v budoucnosti měl věnovat zvýšenou pozornost praktickým metodám jak vyčís-
lit složky biologické rozmanitosti a včas zachytit jejich úbytek iv cíle 1 zahrnout udržitelné využívání složek biologické rozmanitosti a sjednotit chápání tohoto pojmu v koncepčních materiálech ostatních resortů týkajících se v různé míře ochrany a péče o biologickou rozmanitost a udržitelného využívání jejích složek k tomu využít praktické zásady a podrobnější návod udržitelného využívání složek biodi-
verzity zásady z addis abeby 2 aplikovat praktické zásady a podrobnější návod udržitelného využívání složek biologické rozmanitosti na případové studie udržitelného využívání vybraných populací planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů plemen hospodářských a domácích zvířat a odrůd a kultivarů kulturních plodin získané zkušenosti uplatnit v širší praxi 3 deﬁ novat a uplatnit indikátory biologické rozmanitosti při měření pokroku dosaženého při omezování rych-
losti a rozsahu úbytku biodiverzity související dokumenty
secretariat of the convention on biological diversity 2003 handbook of the convention on biological
diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2003 sustainable use development of practical principles operational guidance and associated instru-
ments unep cbd sbstta 9 9 secretariat of the convention on biological diversity montreal 18 pp rozhodnutí iv 15 vztahy mezi cbd a komisí pro udržitelný rozvoj a biodiverzitně příbuznými úmluvami ostatními dohodami institucemi a procesy
rozhodnutí v 24 udržitelný rozvoj a průřezové otázky
rozhodnutí vi 13 udržitelný rozvoj rozhodnutí vii 12 udržitelný rozvoj článek 10 s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 2strategie ochrany-cz-v indd 42 2 3 2006 11 13 077
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
43
vi přístup ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů z nich abs i úvod do problematiky přístup ke genetickým zdrojům a spravedlivé rozdělování přínosů z nich abs včetně odpovídajícího předávání a výměny příslušných technologií4 při zohlednění všech práv na tyto zdroje a technologie zůstávají jedním ze tří základních cílů úmluvy o biologické rozmanitosti cbd úmluva uznává suverénní právo smluvních stran stanovit legislativou režim obhospodařování a péče o genetické zdroje současně ale státy které na sebe převzaly závazky cbd měly usilovat o vytvoření takových podmínek které usnadňují přístup ke genetickým zdrojům a o jejich z hlediska životního prostředí vhodné využití jinými smluvními stranami přístup ke genetickým zdrojům je v rámci cbd založen na podmínkách vzájemně schválených smluvní stranou která genetické zdroje poskytuje a smluvní stranou která je přijímá podstatné je že každá smluvní strana musí pokud si nevymíní jinak s přístupem ke svým genetickým zdrojům předem souhlasit čl č 15 úmluvy problematiky přístupu k a využívání genetických zdrojů se týká i další průřezová činnost úmluvy kterou je předá-
vání a výměna technologií čl č 16 úmluvy smluvní strany cbd se zavazují že poskytnou nebo usnadní přístup ostatním smluvním stranám k technologiím nebo jim předají technologie související s ochranou biologické roz-
manitosti a udržitelným využíváním jejích složek využívající genetické zdroje které nezpůsobují vážnější poško-
zení životního prostředí přitom takové předávání technologií by mělo být zejména v případě rozvojových zemí spravedlivé a pro ně co nejvíce výhodné tyto země byly v minulosti a jsou v současné době největšími donory podstatné části genetických zdrojů které využívaní především rozvinuté země na šestém zasedání konference smluvních stran cbd haag duben 2002 byly přijaty bonnské směrnice vypraco-
vané pracovní skupinou pro abs na jejím 1 zasedání v říjnu 2001 rozhodnutí konference smluvních stran dopo-
ručuje aby je smluvní strany využily při přípravě vlastních právních norem a dalších opatření státní správy na rozdíl od cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti který je pro své smluvní strany závazný se bonnské směrnice realizují na základě dobrovolnosti zasedání úmluvy o biologické rozmanitosti k víceletému programu činnosti montreal březen 2003 opětovně diskutovalo abs a doporučilo aby smluvní strany předložily své před-
stavy o procesu charakteru rozsahu složkách a prostředcích uvažovaného mezinárodního mechanismu pro abs ostatně v tomto duchu hovoří i implementační plán světového summitu o udržitelném rozvoji johannesburg srpen září 2002 který vyzývá členské státy osn aby začaly o zmiňovaném mechanismu abs jednat otázkou jakou má mít podobu se podrobně zabývalo druhé zasedání pracovní skupiny pro abs montreal prosinec 2003 sedmé zasedání konference smluvních stran cbd kuala lumpur únor 2004 pověřilo svým rozhodnutím pracovní skupinu pro abs připravit a sjednat uvedený mechanismus přístupu ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů z nich podařilo se dosáhnout shody že by měl zahrnovat také tradiční znalost využívání biologické rozmanitosti stejně jako v případě cartagenského protokolu je zatím prostor pro dojednání obdobného mechanismu značně široký takže jeho konečnou podobu lze obtížně odhadnout evropská společenství es přikládají abs značný význam a patří spolu se skupinou afrických zemí k smluvním stranám cbd které budou hrát při sjednávání kon-
krétního mechanismu pro abs klíčovou roli 4 pod pojmem technologie máme v této souvislosti na mysli nejen vlastní hmotné technologie hardware jako jsou nejrůznější přístroje nebo počítačové sítě ale i rozmanité metody dovednosti a postupy software kupř patenty metodiky pro hodnocení stupně ohrožení taxonů či ekologických funkčních skupin geograﬁ cké informační systémy gis postupy moderní biosystematiky či genetic-
ké analýzy nebo způsoby řízené péče managementu o chráněné druhy biotopy a území z hlediska přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivého rozdělování zisků vyplývajících z jejich využívání je podstatné že technologie zahrnují i biotechnologii a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 3strategie ochrany-cz-v indd 43 2 3 2006 11 13 077
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
44
z nástrojů mezinárodního práva je v tomto smyslu významná mezinárodní smlouva o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství international treaty on plant genetic resources for food and agriculture při-
jatá konferencí smluvních stran fao v listopadu 2001 čr se stala smluvní stranou této smlouvy v březnu 2004 ii současný stav
od ledna 2004 platí v čr nový souhrnný národní program konzervace genetických zdrojů rostlin zvířat a mikroor-
ganismů významných pro výživu zemědělství a lesní hospodářství schválený vládou čr který navazuje na před-
chozí samostatné národní programy pro jednotlivé typy součástí programu je rovněž zajištění služeb uživatelům genetických zdrojů v čr i v zahraničí poskytováním vzorků dostupných genetických zdrojů a relevantních informací za podmínek stanovených platnými mezinárodními vícestrannými dohodami a legislativou čr netýká se ale planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů které mohou mít kupř komerční význam pro farmaceutický nebo kosmetický průmysl viz kapitola genetické banky otázku rovnoprávného a spravedlivého rozdělování zisků vyplývajících z využívání genetických zdrojů včetně biotechnologických postupů neřeší v čr žádný resortní nebo vládní strategický dokument měl by být obsažen v připravované smlouvě o poskytnutí genetického materiálu material transfer agreement upravující smluvní vztahy mezi držitelem a příjemcem genetických zdrojů rostlin a postupně i zvířat iii problémové okruhy 1 většina genetických zdrojů používaných pro komerční účely pochází z rozvojových a postkomunistických zemí zisky z jejího využívání ale plynou do hospodářství vyspělých zemí 2 na rozdíl od představ ze začátku 90 let 20 století kdy byla úmluva o biologické rozmanitosti v rámci osn sjednávána je dnes zřejmé že se cbd nemůže vztahovat na genetické zdroje získané smluvními stranami před nabytím její účinnosti zejména státy s megadiverzitou cancúnská skupina upozorňují že průmysl založený na biopirátství vytváří v některých smluvních stranách i ve státech které dosud cbd neratiﬁ kovaly usa značnou část hrubého národního produktu proto připravovaný mechanismus abs bude muset představovat kompromis mezi snahou zabránit biopirátství a současně respektovat suverenitu jednotlivých smluvních stran iv cíle 1 zajistit organizační ﬁ nanční pracovní a další nezbytné kapacity pro naplňování bonnských směrnic o přístu-
pu ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů z nich 2 při naplňování národního programu konzervace genetických zdrojů rostlin zvířat a mikroorganismů význam-
ných pro výživu zemědělství a lesní hospodářství aplikovat bonnské směrnice uvedenou aplikaci vyhodnotit a získané výsledky poskytnout sekretariátu a dalším smluvním stranám cbd 3 připravit rešerši legislativy čr a es zabývající se určitými aspekty abs přehled zákonodárství čr týkajícího se přístupu ke genetickým zdrojům a rozdělování přínosů plynoucích z jejich využívání včetně soudobých biotech-
nologických postupů otázek duševního vlastnictví a patentů rešerše práva a koncepčních dokumentů es a člen-
ských států eu zaměřených na tuto problematiku získané výstupy využít pro naplňování bonnských směrnic s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 4strategie ochrany-cz-v indd 44 2 3 2006 11 13 077
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
45
související dokumenty
kate k ten laird s a 1999 the commercial use of biodiversity access to genetic resources and beneﬁ t-sha-
ring earthscan publ london 398 pp secretariat of cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include
the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2004 access and beneﬁ t sharing as related to genetic resources article 15 unep cbd cop 7 l28 secre-
tariat of the convention on biological diversity montreal 18 pp rozhodnutí ii 11 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí iii 15 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí iv 8 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí v 26 přístup ke genetickým zdrojům
rozhodnutí vi 24 spravedlivé a rovnocenné rozdělování přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů a přístup k nim rozhodnutí vii 19 spravedlivé a rovnocenné rozdělování přínosů plynoucích z využívání genetických zdrojů a pří-
stup k nim
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 5strategie ochrany-cz-v indd 45 2 3 2006 11 13 08
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
46
vii ekosystémový přístup jako hlavní princip v péči o ekosystémy i úvod do problematiky péče o biologickou rozmanitost in situ prošla v uplynulých 20 letech několika významnými změnami přestože ochrana cílových druhů a poddruhů planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů patří k tradičním a oblíbeným aktivitám státní i dobrovolné ochrany přírody ukazuje se že nejúčinnější a většinou i nejlevnější metodou péče o biologickou rozmanitost in situ zůstává ochrana konkrétních biotopů a péče o celé ekosystémy ekosystémový přístup představuje strategii pro integrovanou péči o suchozemské vodní a živé zdroje která rov-
noměrně podporuje jejich ochranu a udržitelné využívání je založen na využití odpovídajících vědeckých poznat-
ků zaměřených na takovou úroveň biologických systémů která zahrnuje nezbytnou strukturu procesy funkce a vzájemné vazby mezi organismy a jejich prostředím ekosystémový přístup uznává že lidé se svou kulturní rozmanitostí jsou nedílnou součástí mnoha ekosystémů ekosystémový přístup předem nevylučuje jiné přístupy v péči o přírodu a krajinu jako jsou biosférické rezervace unesco chráněná území nebo programy na ochranu jednotlivých druhů planě rostoucích rostlin volně žijících živočichů a mikroorganismů či další přístupy uskutečňované v rámci existujících strategií a programů i jako součást zákonodárství jednotlivých zemí spíše by měl zahrnovat všechny uvedené přístupy a další metodiky tak aby se mohl vyrovnat se složitostí ochrany a péče o biodiverzitu a udržitelného využívání jejích složek proto neexistuje a ani nemůže existovat jediný univerzální způsob jak ekosystémový přístup realizovat v současnosti je ekosystémový přístup chápán jako zásada řady mezinárodních mnohostranných smluv úmluva na ochranu mořského prostředí severovýchodního atlantského oceánu kjótský protokol rámcové úmluvy osn o změně klimatu a mezinárodních mezivládních organizací např fao stal se rovněž součástí legislativy něk-
terých zemí jako je kanada nejdále pokročily státní instituce i nevládní sektor při naplňování ekosystémového přístupu v usa kde se stal východiskem pro řízenou péči o ekosystémy ekosystémový managament představující již od poloviny 90 let 20 století koncepční rámec pro činnost všech federálních institucí zaměře-
ných na péči o životní prostředí i když je ekosystémový přístup považován za jeden ze základních principů cbd není zahrnut do vlastního textu úmluvy nicméně v jejím rámci byly revidovány malawské zásady rozhodnutí vii 11 a návod na jejich aplikaci a to na základě případových studií a dosud získaných zkušeností a provedena rešerše nakolik je začleněn do různých tématických programů a průřezových činností úmluvy o biologické rozmanitosti ii současný stav v čr zásady ekosystémového přístupu formulovaného podle malawských zásad cbd nebyly v čr ověřovány na žád-
ném konkrétním programu nebo projektu s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 6strategie ochrany-cz-v indd 46 2 3 2006 11 13 08
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
47 iii problémové okruhy 1 koncepce ekosystémového přístupu je i v rámci naplňování cbd poměrně novým přístupem v ucelenější podobě byla smluvním stranám cbd předložena teprve na pátém zasedání konference smluvních stran nairobi květen 2000 v čr zatím chybí povědomí o tomto přístupu a to jak mezi odbornou tak nejširší veřejností 2 ekosystémový přístup se zabývá ekosystémy vyznačujícími se značnou komplexitou a dynamikou a musí tedy vycházet ze skutečnosti že naše znalosti o jejich fungování zůstávají neúplné a vyžadují adaptivní péči tomu je třeba přizpůsobit dosud prováděnou péči o ekosystémy a včas vyhodnocovat účinnost realizovaných opatření ekosystémové procesy jsou často nelineární a jejich výstupy se mohou projevit teprve po určité době proto musí-
me podniknout určitá opatření i tehdy kdy některé vztahy mezi příčinami a důsledky nejsou z vědeckého hlediska zcela objasněny princip předběžné opatrnosti proto by měl být v čr dlouhodobě podporován výzkum fungování hlavních typů ekosystémů i ověřování malawských zásad v konkrétních situacích 3 zkušenosti potvrzují že naplňování všech 12 malawských zásad ekosystémového přístupu není v konkrét-
ním ekosystémů reálné neměly by proto být realizovány jako nedělitelný soubor ale jednotlivě nebo současně některé z nich iv cíle 1 aplikovat zásady ekosystémového přístupu na případové studie v základních typech ekosystémů v čr lesní zemědělské vodní apod zvláštní pozornost věnovat integrované péči o říční povodí plány povodí ve smyslu vyhlášky č 140 2003 sb o plánování v oblasti vod přitom využít vhodné navrhované indikátory stavu změn a trendů biodiverzity v čr získané zkušenosti využít šířeji v praktické ochraně a řízené péči o biodiverzitu a při udržitelném využívání jejích složek 2 zahrnout ekosystémový přístup tak jak je deﬁ nován a chápán cbd do koncepčních materiálů mžp mze a dalších resortů včetně strategie udržitelného rozvoje čr v různé míře se týkajících ochrany a péče o biologickou rozmanitost a udržitelného využívání jejích složek 3 při péči o přírodní a krajinné dědictví čr uplatňovat ve větší míře adaptivní péči související dokumenty
secretariat of the cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties unep 2003 ecosystem approach further elaboration guidelines for implementation and relationship with sustainable forest management unep cbd sbstta 9 8 secretariat of the convention on biological diversity montreal 27 pp vyhláška mze č 140 2003 sb o plánování v oblasti vod
rozhodnutí v 6 ekosystémový přístup
rozhodnutí vi 12 ekosystémový přístup
rozhodnutí vii 11 ekosystémový přístup
a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 7strategie ochrany-cz-v indd 47 2 3 2006 11 13 08
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
48
vii 1 případová studie čr- nerekultivované plochy i úvod do problematiky stále intenzivnější aktivita člověka a jeho vysoké nároky na polyfunkčnost krajiny související s osídlením rekreací dopravou průmyslovou a zemědělskou výrobou či technickou infrastrukturou vyvolávají socioekonomické pocho-
dy které v krajině zanechávají trvalé stopy vzniká velké množství člověkem hluboce poznamenaných drobných ostrůvkovitě rozptýlených ploch až velkoplošných území představující široce různorodou škálu jako např skládky důlní výsypky a další deponie odtěžené lomy znečištěné vodoteče bez průvodní vegetace lada vojenské újezdy opuštěná sídla zejména v pohraničí rekultivace těchto rozmanitých ploch je pak ﬁ nančně nákladná a často realizována neodborně a necitlivě se snahou co nejrychlejšího následného ekonomického využití a zhodnocení investovaných ﬁ nančních prostředků takto vznikající nepřirozené ekosystémy bývají nestabilní a vyžadují další nákladný management ke svému dalšímu udržení ekosystémový přístup sledování spontánních procesů na nerekultivovaných plochách přitom v rámci metod eko-
logie obnovy přináší alternativu k velkoplošné mechanické rekultivaci na základě studia zákonitostí sukcesních procesů bude větší pravděpodobnost úspěšné rekonstrukce přírody renaturace obnova přírody tedy návratu souboru rostlin a živočichů jež byli před počátkem působení ničivých faktorů v daném území přirozenými obyvate-
li v případě zásadních někdy irreverzibilních změn abiotických podmínek na dané lokalitě může být samozřejmě úspěchem i revitalizace rehabilitace tedy návrat alespoň části původního souboru rostlin a živočichů nejméně vhodná metoda rekultivace náhrada navrácení rostlinného krytu však již ignoruje původní charakter biotopu a zavádí soubor jakýchkoliv rostlin a živočichů kteří jsou schopni se v daném území a v daném okamžiku usadit často bez ohlednu na ekologické zákonitosti ii současný stav
speciﬁ cká problematika nerekultivovaných ploch v české republice dnes nemá ucelenou koncepci dosud není prakticky striktně a závazně deﬁ nována příslušnou jednotnou zákonnou normou není vypracována ani metodika pro provádění rekultivací na jednotlivých typech lokalit např tzv brownﬁ elds stará důlní díla atd horní zákon č 44 1988 sb problematiku sice zastřešuje ale další prováděcí předpis který by určoval jakou metodiku použít neexistuje v tomto případě je poté nutno se řídit zákonem č 114 1992 sb o ochraně pří-
rody a krajiny ve znění pozdějších předpisů který zakazuje záměrné šíření invazních druhů zákon č 334 1992 sb o ochraně zemědělského půdního fondu ve znění pozdějších předpisů deﬁ nuje že je nutné provádět podle schválených plánů rekultivaci dotčených ploch aby byly způsobilé k plnění dalších funkcí v krajině státní politika životního prostředí se dotýká problematiky využívání krajiny respektive obnovy funkcí narušené krajiny která spočívá v odstranění ekologické zátěže a snížení rozsahu narušení krajiny dobýváním nerostů nově vznikající plochy takovéhoto charakteru sice podléhají alespoň částečně zákonným opatřením na sanaci revitalizaci či renaturalizaci dnešní krajina je však mozaikou takto nově vznikajících ploch a reziduí z minulosti kde jsou ne vždy plně vyjasněny majetkové poměry a z nich vyplývající právní odpovědnost za stávající stav a následný vývoj v budoucnu ani v evropském kontextu dnes neexistuje jednotná koncepce jak s nerekultivovanými plochami zacházet lze s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 8strategie ochrany-cz-v indd 48 2 3 2006 11 13 09
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
49
však s mírnou nadsázkou konstatovat že v problematice trendů opatření na vědecky fundované ekologické využití nerekultivovaných ploch hraje česká republika minimálně ve střední evropě jakýsi pomyslný primát což lze dokumentovat namátkou např organizací průkopnického a mezinárodně uznávaného semináře restoration of brown coal mining areas aktivní zapojení do programu biohab a framework for coordination of biodiversi-
ty and habitats podporovaného eu zapojení do celoevropského programu monitoringu zátěže krajiny těžkými kovy či vznik speciﬁ ckých publikací shrnujících komplexně problematikou přirozené sukcese na nerekultivovaných plochách na velké části území jsou dlouhodobě poškozeny ekologické funkce krajiny velkoplošnou těžbou nerostných suro-
vin zvláště hnědého uhlí těžební výsypky v severočeském uhelném revíru kameniva především chko české středohoří vysoce kvalitních vápenců chko český kras ale také štěrkopísků např chko třeboňsko chko litovelské pomoraví a v polabí iii problémové okruhy
1 narušení celkového rázu krajiny v neposlední řadě devalvace estetické hodnoty mozaikovitým rozmístěním drobnějších nerekultivovaných ploch až vytvoření velmi rozsáhlých území či poznamenání rázu celých regionů 2 plošná disturbance krajiny vykazující neustále vzestupnou tendenci spojenou se zvýšenou činností člověka v krajině 3 nedostatečná možnost odhadu dalšího vývoje na dané lokalitě s ohledem na nízkou míru vědeckých poznatků ze spontánních sukcesních pochodů na těchto v krajině nově vznikajících biotopech 4 rizika spojená se sekundárními jevy které mohou hrát rozhodující roli v sukcesních pochodech a ovlivnit i širší okolí vlastních nerekultivovaných ploch vyluhování a distribuce toxických látek do substrátu kontaminace spodních vod atd 5 ohrožení okolního prostředí zavlečením invazních taxonů rostlin a živočichů které mohou potlačit či dokonce zcela vytlačit taxony i v širším území původní nerekultivované plochy mohou působit jako otevřená vstupní brána do celého ekosystému 6 dosud neexistující nebo nedostatečná legislativa 7 nedostatečná a jen roztříštěná snaha o biologické hodnocení a ekosystémový přístup při řešení problematiky nerekultivovaných ploch iv cíle
při využití vhodné vědecké metodologie respektující holistický integrovaný přístup k biodiverzitě ekosystémů se lze dobrat k určitým modelovým zákonitostem ty budou využity především při doporučení managementu a pre-
dikci dalšího vývoje na jednotlivých typech nerekultivovaných ploch vzhledem k tomu že nerekultivované plochy představují nejrozmanitější soubor biotopů navíc s rozdílnou plochou a umístěním v krajině jejich ohrožení a pří-
padné problémy vzniklé během sukcesních procesů odráží konkrétní situace na dané lokalitě a vychází především z intenzity primárního lidského zásahu případné toxicity substrátu apod nehledě na problémy obecně platné pro ochranu lokalit majetkové vztahy ekonomické tlaky na následné využití atd 1 vytvořit novou speciﬁ ckou kategorii studijní plocha v rámci ochrany přírody která by právně zajistila mož-
nost nerušeného a dlouhodobého vědeckého výzkumu sukcesních pochodů na vytipovaných lokalitách a nerekul-
tivovaných plochách takto získané výsledky aplikovat na lokality obdobného charakteru a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 4 9strategie ochrany-cz-v indd 49 2 3 2006 11 13 09
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
50
2 směřovat formulující se legislativu k účinnému odolávání ekonomickému tlaku na čistě utilistické využití krajiny člověkem a postupovat dle vědecky podložených plánů metod ekologie obnovy krajiny v souladu s čl 8 cbd 3 vhodně vybrané nekulturní dosud nerekultivované prvky v krajině ponechat spontánnímu vývoji či uváženými drobnými vědecky podloženými zásahy proces pouze jemně korigovat na základě vědecky fundovaných poznat-
ků podle charakteru lokality nebo území formou spontánní či restriktivně řízené sukcese rekultivace směřovat k vytvoření charakteru stanoviště který by se co nejvíce blížil původní struktuře biotopu před zásahem člověka 4 provádět výzkum a monitoring vývoje průběhu přirozené sukcesní řady na úrovni společenstev a populací rostlinných a živočišných druhů se zaměřením na plasticitu a variabilitu bioty monitorování průběhu kolonizace a sukcese vývoje organismů by přineslo data o biotických interakcích a nikové diferenciaci v průběhu druhové a genetické selekce měřit ekologické proměnné ovlivňují rychlost rozkladu a odumírající organické hmoty a dále transport látek v biochemických cyklech a podchytit tak kauzalitu následností i dílčích nestabilit 5 informovat a vzdělávat odbornou i laickou veřejnost o problematice nerekultivovaných ploch v krajině podle článku č 13 cbd 6 minimalizovat vznik dalších podobných ploch a rozsáhlejších území v souvislosti s dalšími složkami státní správy kam je daný biotop zařazen zemědělství lesní hospodářství územní správa apod 7 zabránit introdukce a následného šíření invazních taxonů na nerekultivované plochy příp i sekundárně z těchto ploch do okolní krajiny podle výsledků v současné době intenzivně probíhajícího výzkumu o této nepůvod-
ní složce ﬂ óry fauny čr vždy mít na paměti princip předběžné opatrnosti článek 8 cbd a také zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny související dokumenty
zákon č 44 1988 sb o ochraně a využití nerostného bohatství horní zákon ve znění pozdějších předpisů
zákon č 61 1988 sb o hornické činnosti výbušninách a státní báňské správě ve znění pozdějších předpisů
zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů zákon č 334 1992 sb o ochraně zemědělského fondu ve znění pozdějších předpisů rozhodnutí vii 11 ekosystémový přístup
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 50strategie ochrany-cz-v indd 50 2 3 2006 11 13 09
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
51
viii identiﬁ kace a monitorování biodiverzity i úvod do problematiky
smyslem identiﬁ kace a monitorování biologické rozmanitosti je zachycení změn jejích složek a získání podkla-
dů pro hodnocení opatření a zásahů přijatých v rámci nejrůznějších koncepcí strategií a programů v mnoha oblastech dochází k rozvoji identiﬁ kačních kritérií a indikátorů které na základě monitoringu poskytují informaci o příslušných změnách zájmových součástí biodiverzity zhodnocení vývoje složek biodiverzity významných z hle-
diska ochrany a udržitelného využívání se neobejde bez dlouhodobých údajů zachycujících přírodní variabilitu biodiverzity a rovněž dopady změn životního prostředí globálního i regionálního rozsahu monitorování lze chápat jako pravidelné sledování spojené s vyhodnocením odchylek od stanovených standardů stanovených v rámci přírodních podmínek daného regionu a vzhledem k cílům monitoringu pro potřeby vyhodnocení účinnosti opatření přijatých v rámci úmluvy stejně jako pro účely identiﬁ kace a monitoringu složek biodiverzity významných z hle-
diska ochrany a udržitelného využívání je nezbytné navrhnout a ověřit soubor indikátorů indikátory jsou vnímány jako nástroje shrnující komplexní informaci o všeobecném stavu a trendech biodiverzity a poskytují rámec pro monitorování cílů úmluvy a vývoje složek biodiverzity základním účelem navržení a ověření indikátorů zůstává vyjádření informace o biodiverzitě v kvantitativní jednoduché a srozumitelné podobě indiká-
tory by měly být relevantní ve vztahu k politikám ovlivňujícím využívání biodiverzity citlivé na změny snadno ana-
lyzovatelné a založené na vědeckých modelech klíčovým aspektem je náročnost sběru dat přičemž by mělo být realistické získat data potřebná k navržení těchto indikátorů poměrně jednoduchými a reprodukovatelnými meto-
dami pro zhodnocení změn biodiverzity a jejich možných příčin nepostačují pouze stavové indikátory biodiverzity ale je rovněž potřeba rozvíjet indikátory vztahující změny biodiverzity k zátěžovým a ohrožujícím faktorům vědecký orgán úmluvy o biologické rozmanitosti sbstta doporučil na základě činnosti odborných skupin násle-
dující indikátory které by měly být aplikovány bezprostředně5 tyto indikátory slouží rovněž k získávání informací na celostátní úrovni a jejich cílem je zhodnocení stavu a trendů biodiverzity celkem je bezprostředně užíváno 13 hlavních indikátorů pro čr 10 relevantních indikátorů a trendy rozlohy vybraných biomů ekosystémů a biotopů b trendy početnosti a rozšíření vybraných druhů c pokryvnost chráněných území vztaženo na plochu státu d depozice dusíku e kvalita vody ve vodních ekosystémech f změny stavu ohrožených druhů g trendy genetické diverzity domácích a hospodářských živočichů kulturních plodin a jiných pěstovaných rostlin a druhů ryb převážně socioekonomického významu h počet invazních druhů a jimi způsobené ekonomické ztráty i konektivita fragmentace ekosystémů j rozloha udržitelně obhospodařovaných lesních zemědělských a vodních ekosystémů průběžně by měly být vyvíjeny další indikátory pro ohrožení biodiverzity ekosystémové statky a služby a vyrovna-
né rozdělování zisků pocházejících z využívání genetických zdrojů 5 unep cbd cop 7inf 33 provisional global indicators for assessing progress towards the 2010 biodiversity target unep cbd sbstta 10 9 indicators for assessing progress towards and communicating the 2010 target at the global level a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 51strategie ochrany-cz-v indd 51 2 3 2006 11 13 10
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
52
podle přílohy i úmluvy o biologické rozmanitosti by měly být identiﬁ kovány a monitorovány zejména
následující složky biodiverzity 1 ekosystémy a přírodní stanoviště vyznačující se vysokou rozmanitostí s velkým množstvím endemických
či ohrožených druhů nebo vyznačující se přírodní zachovalostí vyžadované stěhovavými druhy důležité společensky hospodářsky kulturně nebo vědecky nebo reprezentativní unikátní či spojené s klíčovými evolučními a ostatními
biologickými procesy 2 druhy a společenstva které jsou ohrožené volně žijící příbuzní zdomácnělých nebo kultivovaných druhů lékař-
ské zemědělské nebo jiné hospodářské hodnoty důležité společensky vědecky či kulturně nebo důležité pro výz-
kum ochrany biologické rozmanitosti a udržitelného využívání jejích složek jako jsou indikační indikátorové druhy 3 popsané genomy a geny sociálního vědeckého nebo hospodářského významu ii současný stav
strategie es pro udržitelný rozvoj si klade za cíl zastavit úbytek biodiverzity do roku 2010 tento požadavek byl stanoven v návaznosti na implementační plán světového summitu o udržitelném rozvoji wssd v johannesbur-
gu který usiluje o účinnější a soudržnější naplňování všech tří cílů úmluvy a významné snížení rychlosti a rozsahu úbytku globální biodiverzity vyhodnocení těchto závazků se neobejde bez hodnocení současného stavu změn a vývojových trendů biodiverzity na základě existujících značně rozptýlených a někdy jen obtížně dostupných údajů a systematického sledování vývoje složek biodiverzity v rámci legislativy es existuje pro jednotlivé státy povinnost zavést systém monitoringu evropsky významných složek biodiverzity reprezentovaných zájmovými typy přírodních stanovišť a druhy a poddruhy planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů zhodnocení stavu biodiverzity na území čr není myslitelné bez určení složek indikujících změny biodiverzity a následné účinné koordinace monitoringu a výměny informací o biologické rozmanitosti v rámci úmluvy o biologické rozmanitosti byly navrženy zásady pro soubory indikátorů používané v celostátním měřítku jednotlivými smluvními stranami a monitorování biodiverzity6 ačkoliv mnoho mezinárodních procesů usiluje o pozastavení úbytku biodiverzity dosud neexistovaly všeobecně přijímané postupy monitorování a hod-
nocení využitelné pro měření biodiverzity a její ztráty na genetické druhové a ekosystémové úrovni postup rozvoje národních indikátorů a monitoringu zahrnuje zejména a stanovení odpovídajících problémů a cílů b navržení a ověření vhodných indikátorů c rozvoj odpovídajícího monitorovacího programu který umožňuje postup k ověřitelným cílům v evropě existuje několik monitorovacích programů koordinovaných zejména mezinárodními nevládními organi-
zacemi tyto programy poskytují v některých případech poměrně dlouhé časové řady o vývoji složek biodiverzity např pro populace ptáků celkově je však informace o trendech nedostatečná a pravidelný monitoring se prová-
dí spíše ojediněle priorita monitoringu je formulována obecně ve státní politice životního prostředí kdy jedním z opatření výzkumu a vývoje je formulovat metody a indikátory pro monitorování a ochranu životního prostředí a monitorování dlouhodobých změn v ekosystémech 6 unep cbd sbstta 9 inf 7 report of the expert meeting on indicators of biological diversity including indicators for rapid as-
sessment of inland water ecosystems s t r at e g ie o c h r any c z v indd 52strategie ochrany-cz-v indd 52 2 3 2006 11 13 10
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
53 iii problémové okruhy
1 v čr existuje dlouhá tradice výzkumu biodiverzity takže složky biodiverzity zasluhující ochranu a mající poten-
ciál pro udržitelné využívání jsou identiﬁ kovány podobně jako na celém světě se však čr potýká s nedostatkem srovnatelných dlouhodobých údajů o změnách biodiverzity a jejich příčinách viz kapitola výzkum 2 navzdory předchozím pokusům neexistuje v čr dlouhodobě probíhající integrovaný monitorovací systém bio-
diverzity na monitoringu biodiverzity se z vlastní iniciativy již v současnosti podílejí i nevládní organizace často s využitím práce amatérů dobrovolníků role nevládních organizací a jejich potenciální přínos však nejsou dosta-
tečně zhodnoceny a využity neexistuje systém zajišťující stálé a dostatečné ﬁ nancování a pokračování těchto iniciativ 3 státní program ochrany přírody a krajiny čr se zabývá vědou a výzkumem nicméně pro koncepci monitoringu nevyplývají z spopk čr žádné konkrétné úkoly na rozdíl od odvětvových složek ochrany přírody viz kapitola výchova a vzdělávání výzkum 4 důsledek tohoto stavu je zřejmý nevycházejí žádné pravidelné souhrnné zprávy o stavu přírody a biodi-
verzity v čr založené na standardních ukazatelích celostátní statistiky pokrývají oblast nedostatečně a to vše má nezanedbatelné dopady na výměnu informací a v neposlední řadě i na vzdělávání a informovanost veřejnosti 5 monitoring představuje prioritu rovněž pro lesní zemědělskou a vodní politiku zatím ovšem nejsou vzájemně integrovány různé systémy monitoringu biodiverzity v rámci hodnocení stavu lesních ekosystémů dopadu agroen-
vironmentálních opatření a monitoringu ekologického stavu vodních těles iv cíle
1 vytvořit systém povinného monitoringu typů stanovišť a druhů podle směrnice o stanovištích a v souvislosti s ním i identiﬁ kovat priority monitoringu dalších území a druhů na celostátní úrovni 2 navrhnout a ověřit indikátory pro dlouhodobé hodnocení změn biodiverzity na území čr indikátory budou prioritně zahrnovat zejména oblasti doporučené vědeckým orgánem cbd s ohledem na základní indikátory eea a strukturální indikátory es při rozvoji indikátorů využít již existujících monitorovacích iniciativ včetně účasti nevládních organizací 3 v akčním plánu ochrany biologické rozmanitosti české republiky rozpracovat systém implementačních indi-
kátorů hodnotících postup naplňování cílů strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky a harmono-
gram hodnocení nakolik byly cíle strategie dosaženy 4 vytvořit systém publikování zpráv založených na indikátorech o stavu biodiverzity v čr zejména s ohledem na podávání zpráv pro mezinárodní úmluvy organizace a evropskou komisi a začlenit vybrané indikátory do celo-
státních ukazatelů a statistik 5 zajistit dlouhodobé monitorování vývojových trendů základních indikátorů stavu a změn biodiverzity zaměře-
né na celostátní trendy souboru základních indikátorů s možností vyhodnocovat rovněž regionální a místní trendy výsledky využívat zejména k základnímu souhrnnému hodnocení stavu a vývoje biodiverzity na celostátní ale i regionální a místní úrovni s možností porovnávání v rámci es 6 vytvořit celostátní monitorovací síť biodiverzity s ústředním koordinačním pracovištěm zajišťujícím dlouho-
dobý tok a vyhodnocování údajů o biodiverzitě v čr zejména v podobě integrovaného monitorování ekosystémů reprezentujících přírodní podmínky a druhovou biodiverzitu v čr a reprezentujících biodiverzitu významnou z hle-
diska es kromě vybraných klíčových indikátorů budou monitorovány i proměnné podrobněji charakterizující stav a vývojové trendy příslušných suchozemských i vodních ekosystémů a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 53strategie ochrany-cz-v indd 53 2 3 2006 11 13 10
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
54
7 soustavně monitorovat a vyhodnocovat vliv hospodářských zásahů ochranářských programů a plánů péče na biodiverzitu cílem je rovněž podporovat synergie mezi monitorovacími programy zahrnujícími lesní zemědělskou a vodní biodiverzitu související dokumenty
rozhodnutí iii 10 identiﬁ kace monitoring a hodnocení
rozhodnutí v 7 identiﬁ kace monitoring indikátory a hodnocení
rozhodnutí vi 7 identiﬁ kace monitoring indikátory a hodnocení
rozhodnutí vii 8 monitoring a indikátory navržení národních monitorovacích programů
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 54strategie ochrany-cz-v indd 54 2 3 2006 11 13 11
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
55
ix strategie výzkumu biodiverzity i úvod do problematiky
podpora a stimulace výzkumu který přispívá k ochraně a udržitelnému využívání složek biodiverzity je podle cbd důležitým krokem k ochraně biologické rozmanitosti přestože se výzkum v oblasti biodiverzity stále rozvíjí je nezbytné zlepšovat jeho vědecké zázemí a podporu protože výzkumné informace jsou základní podmínkou pro ochranu biodiverzity propojení mezi výzkumem biodiverzity rozvojem metod ochrany a udržitelného využívání bio-
logických zdrojů a praktickým hospodařením v krajině není dostatečné řešení celé problematiky spadá převážně do okruhu přírodních věd protože však nelze opominout zásadní vliv člověka na biodiverzitu není možné vypustit ze zřetele také ekonomické či sociální dimenze problému schopnost přinášet výsledky které mohou být podkladem pro přijímání politických rozhodnutí tj zpřístupnění výsledků výzkumu pro uživatele-neodborníky a sloužit tak pro udržitelné využívání biodiverzity na všech úrov-
ních od lokální či národní až po globální je pro vědeckou obec bezpochyby velkou výzvou pro tento proces je důležité 1 zahájit vysoce kvalitní vyváženou mezioborovou spolupráci aby bylo možné s její pomocí formulovat a řešit otázky biodiverzity v celé jejich komplexitě tato spolupráce by měla pravdivě postihovat otázky od identiﬁ kace rozsahu a složení biodiverzity po management biodiverzity v nejširším slova smyslu 2 přizpůsobit či zpracovat výsledky výzkumu tak aby představovaly obecně aplikovatelnou informaci ﬂ exibilní databáze odpovídající potřebám ochrany přírody a využitelnou též pro činnost orgánů státní správy a politické rozhodování vůbec 3 poskytovat tyto informace pro politické rozhodování resp další sektory a činitele 4 prohlubovat meziresortní spolupráci mžp mmr a mze v podmínkách čr ii současný stav
výzkum biologické rozmanitosti se v české republice opírá o dlouhodobou tradici a o zavedené instituce zamě-
řené jak na rozvíjení vědeckého poznání univerzity vědecké ústavy av čr tak na uchovávání dokladů o místní květeně a zvířeně muzea botanické zahrady vědecké sbírky jednotlivé projekty jsou ﬁ nancovány grantovou agenturou čr a dalšími zdroji rámcový program zaměřený výhradně na biodiverzitu však neexistuje i přes opa-
kované snahy ustavit národní centrum pro výzkum biodiverzity cestou programů mšmt dosavadní vědecké poznání biologické diverzity na území české republiky se soustřeďovalo hlavně na ﬂ oristický a faunistický výzkum který vedl k vypracování a upřesňování seznamů druhů poznání jejich areálů rozšíření a základních stanovištních nároků výzkumné práce tohoto typu vyústily také v rozmanité monitorovací programy u různých skupin organismů byla studována struktura jejich gild a společenstev popsán charakter sekundární sukcese v antropogenní krajině a byly charakterizovány rozdíly ve složení taxocenóz mezi různými typy prostředí nebo geograﬁ ckými celky v dalším období by vědecká činnost měla směřovat k lepšímu pochopení historických kořenů a současné dynamiky biodiverzity na úrovni genů druhů společenstev a ekosystémů zejména genetická úroveň biologické rozmanitosti a jejího historického vývoje je dosud poznána velmi nedostatečně a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 55strategie ochrany-cz-v indd 55 2 3 2006 11 13 11
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
56
na úrovni druhů stále zůstává poměrně mnoho skupin zvláště mezi mikroorganismy a živočichy u kterých nejsou z našeho území k dispozici ani základní poznatky v některých případech neexistuje ani věrohodný seznam druhů které se u nás vyskytují zdá se že rozdíly v prozkoumanosti intenzivně studovaných a opomíjených skupin se spíše nadále prohlubují výzkum společenstev a ekosystémů by se měl zaměřit na lepší pochopení ekologické role jednotlivých druhů a jejich funkčních skupin zvláštní pozornost si zaslouží nepůvodní invazní druhy které se v poslední době na našem území šíří a jejich početnost i areál vzrůstají viz kapitola invazní druhy přestože je invazním druhům rostlin i živočichů na území čr v posledních letech věnována značná pozornost musíme konstatovat že ani u běžných invazních obratlovců např střevličky východní norka amerického zatím nemáme ani základní poznat-
ky o jejich potravní strategii nebo rozsahu predačního a kompetičního tlaku vyvíjeného směrem ke členům původní fauny kromě vědeckého zabezpečení výzkumu existují projekty výzkumu a vývoje vav v gesci mžp jako např tématic-
ký program životní prostředí a ochrany přírodních zdrojů stejně jako krajina a sídla budoucnosti které jsou hrazeny z rozpočtu ministerstva mezi hlavní cíle patří zajištění dynamické obnovy a rozvoje výzkumných kapacit v čr s využitím všech možností mezinárodní spolupráce národní program výzkumu na období 2004 2009 upo-
zorňuje na nutnost posilování a rozvíjení vztahů veřejnosti k výzkumu a vývoji další z aktivit je zemědělský výzkum zaměřený především na oblast rostlinné resp živočišné výroby a lesnictví jedná se částečně o základní hlavně však o strategický a aplikovaný výzkum zaměřený především na zachování a efektivní využívání přírodních zdrojů genofond půda voda a biologického potenciálu agroekosystémů resp lesních ekosystémů dále na zlepšování vlastností např zvyšování odolnosti rostlin či zvířat kvalitu a bezpeč-
nost potravin včetně hodnocení užitku rizik spojených s gmo tento typ výzkumu se zaměřuje především na úroveň druhu provenience kultivaru apod viz kapitola genetické banky novou aktivitou na poli vzájemné komunikace mezi vědci zaměřenou na biodiverzitu a politiky policy-makers je česká národní bioplatforma založena 5 prosince 2003 http www ibot cas cz biop index htm představuje součást evropské bioplatformy www bioplatform info a slouží především ke komunikaci a šíření informací na národní i mezinárodní úrovni především v rámci eu iii problémové okruhy
1 absence centrálního registru dat o přítomnosti a rozšíření druhů na našem území účinně napojeného na mezinárodní databáze 2 nedokonalá koordinace a evidence výzkumů v oblasti bioindikace a monitorování nedostatek jednotné meto-
dologie 3 nedostatečný rozvoj molekulární fylogeograﬁ e a výzkumu genetické variability uvnitř přírodních populací a druhů s tím související relativní nedostatek prostředků k těmto aktivitám 4 nízké interdisciplinární propojení výzkumných činností slabé propojení studia současné biodiverzity s dato-
vou základnou fosilních záznamů z holocénu a pleistocénu 5 nedostatečné ﬁ nancování a neefektivní rozdělování prostředků které jsou k dispozici 6 absence komplexních grantových programů zaměřených na vědecké poznání biodiverzity střední evropy nedostatečné zdůraznění prioritního významu studia biodiverzity v národní sféře vědy a výzkumu 7 nedostatečná identiﬁ kace koncových uživatelů výsledků výzkumu s t r at e g ie o c h r any c z v indd 56strategie ochrany-cz-v indd 56 2 3 2006 11 13 11
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
57
8 slabá reﬂ exe podnětů ze zahraničí zejména v rámci evropského výzkumného prostoru action plan for biodi-
verzity research programy esf diversitas 9 absence koordinace a nízká úroveň pomoci při výzkumu biodiverzity v rozvojových zemích nedostatečné uplatnění potenciálu taxonomického a terénně-ekologického výzkumu na českých vědeckých pracovištích 10 taxonomicky orientované projekty nejsou dostatečně podporovány základní taxonomický výzkum moderní přístup s použitím různých typů dat je omezován a zanedbáván iv cíle
1 zpracovat základní přehled stavu poznání bioty čr a jejích jednotlivých částí a identiﬁ kace zřetelných mezer ve znalostech 2 přijmout takové strategie rovnoměrného rozvoje výzkumné práce na univerzitách a výzkumných institucích která by zahrnula všechny druhově početné a ekologicky významné taxony 3 zvýšit spolupráci botaniků a zoologů vedoucí k poskytování vědecky zdůvodněných východisek pro ochranu a udržitelné využívání biodiverzity 4 koordinovat aktivity ve spolupráci se zahraničními aktivitami především v rámci evropského výzkumného prostoru 5 směřovat výstupy výzkumu tak aby zajišťovaly obecně aplikovanou informaci odpovídající deﬁ novaným potřebám ochrany přírody ve vav pro potřeby státní správy v oblasti žp navrhovat výstupy řešení v souladu s potřebou činnosti orgánů státní správy a politická rozhodnutí vůbec 6 informovat veřejnost o důležitosti aplikovaného výzkumu biodiverzity 7 vytvořit mezioborový program který by usnadňoval propojení a návaznost biologických a socio-ekonomických výzkumů 8 rozvinout základní taxonomický výzkum a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 57strategie ochrany-cz-v indd 57 2 3 2006 11 13 11
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
58
související dokumenty
larsson t b catizzone m developing a european biodiversity research agenda www bioplatform info
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the french presidency of the eu in montpellier france 4-6 december 2000 concerning biodiversity research related to the biology of invasions”
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the swedish presidency of the e u in sigtuna sweden 11 12 june 2001 concerning biodiversity of freshwater and forest science in support of the ecosystem approach” recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the belgian presidency of the eu in brussels belgium 2 4 december 2001 concerning scientiﬁ c tools for biodiversity conservation monitoring modeling and experiments” agreement of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the danish presidency of the eu in silkeborg denmark 4 6 october 2002 concerning auditing the ark science based monitoring of biodiversity”
recommendations of the participants of the european platform for biodiversity research strategy meeting held under the greek presidency of the eu lesvos greece 23-26 may 2003 concerning biotic resources in a changing world science for better governance” recommendations of the meeting of the european platform for biodiversity research strategy held un
der the italian presidency of the eu florence italy 21-24 november 2003 concerning genetic biodiversity in natural agricultural and other economically used systems measurement understanding and management
recommendations of the working group on biodiversity research strategy in the acceding and candidate countries european platform for biodiversity research strategy bioplatform meeting in poland in support of epbrs bialowieza 5-9 july 2003
rozhodnutí iii 11 v 5 vi 5 zemědělská biodiverzita
rozhodnutí iv 4 stav a trendy biologické rozmanitosti vnitrozemské vodní biodiverzity a možnosti ochrany a udržitelného využívání rozhodnutí vi 8 světová taxonomická iniciativa
rozhodnutí vi 9 světová strategie ochrany rostlin rozhodnutí v 4 zpráva o implementaci programu činností lesní biodiverzity
rozhodnutí v 23 možnosti ochrany a udržitelného využívání biodiverzity suchých a subhumidních oblastí stejně jako aridních semiaridních stepních území a savan
rozhodnutí ii 9 vi 22 lesní biologická rozmanitost
rozhodnutí vi 23 invazní druhy které ohrožují ekosystémy biotopy nebo druhy
dlouhodobé základní směry a podpora vav v čr t3 podpora dlouhodobě udržitelného zajištění energetických zdrojů
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 58strategie ochrany-cz-v indd 58 2 3 2006 11 13 12
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
59
x výměna informací i úvod do problematiky
informování o stavu biodiverzity a dostupnost těchto informací je nezbytným předpokladem zvyšování povědo-
mí nejširší veřejnosti i cílových skupin obyvatelstva o biodiverzitě s rozvojem celosvětové počítačové sítě se značná část informací o biodiverzitě přenáší zejména v elektronické podobě závazek o výměně poskytování a sdílení informací vztahujících se k ochraně biodiverzity a udržitelnému využívání jejích složek ze všech pří-
stupných zdrojů vyplývá z článku 17 úmluvy o biologické rozmanitosti cbd výměna informací o biodiverzitě spočívá zejména v přístupu k informacím o výsledcích vědeckého technického a socioekonomického výzkumu stejně tak jako dostupnosti informací o výzkumných a vzdělávacích programech čl 17 úmluvy k tomuto účelu vzniká informační systém úmluvy o biologické rozmanitosti clearing-house mechanism of the convention on biological diversity chm cbd jako základní informační nástroj který by měl zajistit výměnu informací o biodiverzitě na celostátní úrovni v rámci určitých částí světa eu evropa a v celosvěto-
vém měřítku ii současný stav
v roce 2003 bylo v resortu životního prostředí v provozu 37 informačních systémů a několik tisíc samostatných databází které vznikaly od začátku 90 let bez vzájemné koordinace výstupy těchto informačních systémů nejsou jednotné a není o nich mnohdy vedena evidence tento problém má částečně řešit datový sklad mžp katalogy svis středisko veřejných informačních služeb a specializovaný metainformační systém který je součástí jisžp v rámci jisžp jednotný informační systém životního prostředí jehož správa a tvorba je v kom-
petenci resortu životního prostředí vzniká celostátní informační systém úmluvy o biologické rozmanitosti www chm nature cz koordinovaný aopk čr a portál životního prostředí v rámci informační strategie mžp pro rok 2004 2006 od 1 března 2004 byl na mžp zahájen twinningový projekt phare se spolkovým ministerstvem životního pro-
středí ochrany přírody a jaderné bezpečnosti bundesministerium für umwelt naturschutz und reaktorsicherheit bmu hlavním cílem projektu je realizace modelu integrovaných dat v souladu s agenturou cenia česká informační agentura životního prostředí transformovaný český ekologický ústav úkolem této agentury je zajis-
tit praktickou a detailní implementaci legislativy es a legislativy na dalších úrovních o životním prostředí tj například centralizovaný sběr dat a kontrola a hodnocení účinnosti všech zákonů o životním prostředí cenia bude zajišťovat výměnu dat o životním prostředí mezi celostátními a regionálními správními úrovněmi podávání zpráv v souladu se směrnicemi es a sladění s požadavky legislativy es a legislativy na dalších úrovních bude také zodpovědná za podávání zpráv o stavu životního prostředí přípravu analýz koncepcí strategií a programů rozšiřo-
vání veřejných informací a poskytování konzultací zájmovým skupinám agentura cenia by měla také integrovat podávání zpráv o životním prostředí včetně indikátorů udržitelného rozvoje a bude vytvářet podmínky pro sběr dat který si klade za cíl vybudování jednotného informačního systému v oblasti ochrany životního prostředí jenž bude využíván jak státní správou tak i veřejností dne 16 9 2002 podepsala česká republika memorandum o porozumění s gbif světová informační soustava o biodiverzitě global biodiversity information facility která se postupně stává hlavním nástrojem oblasti sběru a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 59strategie ochrany-cz-v indd 59 2 3 2006 11 13 12
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
60
a zpřístupnění informací o biodiverzitě v celosvětovém měřítku a těší se podpoře oecd gbif jako informační prostřednictvím internetu přístupná metadatabáze má již dnes k dispozici údaje o biologické rozmanitosti ze všech států světa s výjimkou vatikánu a san marina tři primární adresáti informační podpory v resortu životního prostředí mžp čižp sfžp
ministerstvo životního prostředí česká inspekce životního prostředí státní fond životního prostředí odborná informační základna je tvořena 12 resortními organizacemi pro expertní a infor-
mační služby agentura ochrany přírody a krajiny čr aopk čr cenia česká informační agentura životního prostředí česká geologická služba čgs česká geologická služba geofond český hydrometeorologický ústav čhmú správa ochrany přírody sop správa krkonošského národního parku správa národního parku a chráněné krajinné oblasti šumava správa národního parku podyjí správa národního parku české švýcarsko výzkumný ústav silva taroucy pro krajinu a okrasné zahradnictví výzkumný ústav vodohospodářský tgm vúv
informační systém ochrany přírody isop jeho postupný vznik byl umožněn v roce 1996 podpisem rámcové dohody mezi aopk čr schko dnes sop a sprá-
vami národních parků obsah nálezová data formou ukládání ﬂ oristických a faunistických dat nálezů s jejich
časovou a prostorovou lokalizací mapování biotopů natura 2000 informační systém územního systému ekologické stability is úses krajinotvorné programy apod
v oblasti agrobiodiverzity a genetických zdrojů zemědělsky využívaných rostlin je jejich uchování a využívání plně zajištěno v rámci národního programu konzervace a využívání genetických zdrojů a agrobiodiverzity všich-
ni účastníci národního programu a další uživatelé využívají pro dokumentaci genetických zdrojů rostlin a jako zdroj informací národní informační systém označovaný evigez evidence genetických zdrojů http genbank vurv cz genetic resources v rámci mezinárodní spolupráce ipgri international plant genetic resources institute ecp gr european cooperation programme genetic resources se pracoviště v čr dále podílejí na vytváření a zajišťování služeb mezinárodních databází genová banka ve vúrv praha ewdb european wheat database výzkumná stanice travinářská zubří evropská databáze gzr ovsíku a trojštětu na serveru vúrv a agritec šumperk mezinárodní databáze lnu evropské databáze jsou dostupné na internetu na adresách http genbank vurv cz ewdb respektive http genbank vurv cz arrh_tri pro monitorování stavu agrobiodiverzity a plnění úkolů vyplývajících z podpisu global plan of action gpa fao spolupracuje čr na pilotním projektu fao zaměřeném na vývoj optimálního formátu pro monitorování genetic-
kých zdrojů zemědělských plodin a agrobiodiverzity v globálním měřítku prostřednictvím vúrv výzkumný ústav rostlinné výroby se čr podílí na vytváření systému včasného varování early warning system který je budován fao a kam přispívá i čr údaji ze svého území s t r at e g ie o c h r any c z v indd 60strategie ochrany-cz-v indd 60 2 3 2006 11 13 12
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
61 iii problémové okruhy
1 současný stav datové základny je charakteristický svou různorodostí pokud jde o zadání metodologie poříze-
ní a zpracování jakosti informací i technické prezentace vlastnických a jiných práv 2 podávání zpráv za resorty a naplňování závazků vyplývajících z mezinárodních mnohostranných dohod o život-
ním prostředí je nesourodé a v rámci jednotlivých resortů nepropojené 3 neexistuje strategické zadání isop vycházející z analýzy legislativy potřeb veřejné správy a informování veřejnosti a cílových skupin obyvatelstva a obsahující strategické cíle a priority nebyla naplněna rámcová doho-
da mezi aopk čr schko a správami národních parků organizační zajištění řízení isop standardy isop pravidla předávání dat divergence informačních systémů jednotlivých institucí státní ochrany přírody nesourodost dat různá vlastnická práva 4 chm není dosud plně funkční ve smyslu článku č 17 cbd nejsou ustaveni koordinátoři jednotlivých tématic-
kých oblastí 5 malé povědomí o existenci chm nedostatek kapacit k jeho naplňování a následné propagace mezi odbornou i laickou veřejností nenaplňování závazků vyplývajících z memoranda o porozumění při gbif 6 většina informačních zdrojů je vedena pouze v českém jazyce iv cíle
1 vytvořit informační politiku v oblasti ochrany přírody a krajiny vytvoření funkčního systému integrujícího poznatky o chráněných a ohrožených organismech jejich populacích i o stavu území za účasti všech veřejných výzkumných odborných a správních institucí viz spopk čr 2 podpora a rozvoj nezbytné odborné vědecké a technologické spolupráce v ochraně biodiverzity a udržitelné-
ho využívání jejích složek prostřednictvím vhodných mezinárodních a celostátních institucí viz článek č 18 cbd spolupráce např s gbif nebo eea poskytování a sdílení informací v českém a anglickém jazyce vytvoření vhodných podmínek k naplňování závazků vyplývajících z uzavřených dohod 3 vytvořit portál ochrany přírody součást jisžp vstupní brána do jednotlivých informačních systémů orga-
nizací státní ochrany přírody integrace různých typů informačních zdrojů databáze informace v nich obsažené dokumenty osoby organizace služby pracovní postupy apod realizace připravovaného centrálního datového modelu životního prostředí v oblasti ochrany přírody a krajiny zpřístupnění dat nejširší veřejnosti i cílovým skupi-
nám obyvatelstva 4 ustavit koordinátory jednotlivých tematických oblastí informačního systému cbd chm kteří se budou podí-
let na aktualizaci a doplňování dat do sytému metadat a to jak na úrovni celostátní tak regionální v souladu s rozhodnutím konference smluvních stran vi 18 aktivní spolupráce výboru cbd při vytváření chm a jeho aktua-
lizaci 5 propojit chm s informačním systémem biologické bezpečnosti biosafety clearing-house 6 vytvořit národní databáze informací o agrobiodiverzitě jako výstup pilotního projektu fao a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 61strategie ochrany-cz-v indd 61 2 3 2006 11 13 13
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
62
související dokumenty
agenda 21 bod 15 6 aarhuská úmluva o přístupu k informacím účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitos-
tech žp
státní program ochrany přírody a krajiny čr bod 4 2 2 státní politika životního prostředí bod 5 informační nástroje
zákon č 123 1998 sb o právu na informace o životním prostředí
zákon č 106 1999 sb o svobodném přístupu k informacím
článek 17 cbd výměna informací
článek 18 cbd technická a vědecká spolupráce rozhodnutí i 3 informační systém k technické a vědecké spolupráci
rozhodnutí ii 3 informační systém úmluvy o biologické rozmanitosti
rozhodnutí iii 4 informační systém k podpoře a usnadnění technické a vědecké spolupráce
rozhodnutí iv 2 revize funkcí informačního systému
rozhodnutí v 14 vědecká a technická spolupráce a inform systém
rozhodnutí vi 18 vědecká a technická spolupráce a chm
rozhodnutí vii 23 vědecká a technická spolupráce a chm
směrnice rady a parlamentu 2003 4 ehs o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí
global plan of action gpa fao s t r at e g ie o c h r any c z v indd 62strategie ochrany-cz-v indd 62 2 3 2006 11 13 13
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
63
xi výchova vzdělávání a informování veřejnosti i úvod do problematiky podpora a stimulace pochopení významu ochrany biodiverzity a udržitelného využívání biodiverzity jsou hlavním nástrojem k dosažení tří cílů úmluvy a k zajištění efektivní implementace cbd důležitou součásti informování veřejnosti je propagace ochrany biodiverzity prostřednictvím sdělovacích prostředků a podpory zařazení těchto otázek do vzdělávacích a osvětových programů a do poradenství mezinárodní spolupráce by v těchto aktivitách měla hrát důležitou roli celosvětový vzrůst elektronické komunikace přinesl nové možnosti pro propagaci podporu a pochopení důležitosti opatření vyžadovaných pro cbd role tradičních komunikačních prostředků nesmí být přehlížena je kladen důraz na jejich synergické působení k podpoře výchovy a výměny informací byl pod cbd v roce 2003 zřízen informační systém chm viz kapitola výměna informací jeho cílem je umožnit výměnu informací a především zpřístupnit celou řadu publikací monograﬁ í zpráv o biodiverzitě formou on-line katalogu který je celosvětově přístupný důležitými prostředníky v komunikaci jsou nevládní ekologické organizace které se po celém světě snaží margi-
nální skupiny obyvatel zapojit do procesu ochrany biodiverzity a udržitelného rozvoje rozhodnutí iv 10 důleži-
tou složkou evvo je právo na informace o možném poškození životního prostředí a biodiverzity jakoukoliv prů-
myslovou stavební apod činností zejména pro obyvatelstvo touto činností dotčené možnost občanské kontroly knowing ii současný stav environmentální vzdělávání výchova a osvěta evvo je od počátku 90 let chápána holisticky a nelze z ní kroky k naplňování strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky vyčleňovat provádějí se tak aby ved-
ly k šíření environmentálního způsobu myšlení a jednání které je v souladu s principem udržitelného rozvoje k vědomí odpovědnosti za udržení kvality životního prostředí a jeho jednotlivých složek a k úctě k životu ve všech jeho formách zákon č 17 1992 sb o životním prostředí § 16 koncepční ekologická výchova se v čr začala praktikovat od roku 1992 kdy vláda schválila strategii podpory ekologické výchovy na 90 léta výchova vzdělá-
vání osvěta informování veřejnosti a poradenství v oblasti ochrany biodiverzity jsou nedílnou součástí státního programu evvo a akčního plánu na léta 2004-2006 a jedním ze základních nástrojů kterým lze strategii realizo-
vat plnění akčního plánu je každoročně vyhodnocováno včetně efektivity jednotlivých opatření a zveřejňováno jako zvláštní část zprávy o stavu životního prostředí mžp uzavřelo meziresortní spolupráci s mšmt v rámci které dochází k vzájemné podpoře evvo vycházející z principů udržitelného rozvoje a zajišťované prostřednictvím státních i nestátních organizací všechny další orgá-
ny státní správy a samosprávy by měly účinně propagovat i informovat o těchto otázkách státní fond životní-
ho prostředí podporuje evvo jedním ze svých dotačních titulů nesporně významný potenciál je v zoologických zahradách a zooparcích které postupně budují svá informační a osvětová střediska postupně jsou také budována informační střediska při správách chko a np v posledních letech stoupl význam veřejných projednávání rozsahu chráněných území režimů hospodaření v nich a plánů péče a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 63strategie ochrany-cz-v indd 63 2 3 2006 11 13 13
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
64
prostřednictvím nestátních organizací jako je český svaz ochránců přírody čsop je zajišťována síť středisek pro handicapované živočichy ty svojí osvětovou činností působí přímo na místech na významné cílové skupiny zemědělce lesníky myslivce děti a mládež důležitou roli hrají i kampaně pořádané např některými nevlád-
ními organizacemi které vysvětlují veřejnosti soužití s velkými šelmami význam přirozených lužních lesů a zisky které přirozená druhová rozmanitost lidem přináší formou ekosystémových služeb v čr existuje řada nevládních ekologických organizací které se aktivně podílejí na informování veřejnosti v ochra-
ně biodiverzity těžiště činnosti ekologických poraden sdružených v síti step síť ekologických poraden je v pre-
ventivní péči o životní prostředí a v podpoře spolupráce a komunikace mezi rozhodujícími sektory ve společnosti samosprávou státní správou vědeckým výzkumem veřejností a podnikatelskou sférou ekologické poradenství si klade za cíl zpřístupňovat občanům objektivní a všestranné informace o životním prostředí o ekologických problémech a jejich řešeních o výrobcích a jejich vlivu na životní prostředí ekologické poradenství se tak podílí na vytváření ekologického povědomí obyvatelstva a budování občanských struktur které působí jako protiváha jednostranným politickým či ekonomickým rozhodnutím důležitou cílovou skupinou pro osvětu jsou děti studenti a žáci pro které je pořádána celá řada výukových programů a zájmových kroužků problematika ochrany biodiverzity se tak pomalu dostává do učebních výukových programů jednou z největších organizací je sdružení středisek ekologické výchovy pavučina a klub ekologic-
ké výchovy mezi jejich činnost patří nejen osvěta mezi dětmi ale rovněž rozvíjení a podpora sítě pedagogických pracovníků škol a jiných institucí zabývajících se evvo cílem ekologické výchovy je podle těchto sdružení pro-
bouzet a posilovat v lidech harmonický vztah k prostředí všemu živému a ostatním lidem a tak nacházet cestu i k sobě samému důležitou složkou je zde proto i přímý kontakt s přírodou či přírodními materiály v české republice existuje obor muzejnictví který se již tradičně zabývá výchovou v ochraně životního prostředí a ochraně přírody muzea ale nepřispívají k evvo jen prvoplánově tj prostřednictvím svých přírodovědných pra-
covišť ale zejména tím že prezentují proměny světa v jejich nejrůznějších podobách a souvislostech iii problémové okruhy
1 klesající zájem veřejnosti o životní prostředí nízké znalosti o biodiverzitě chybí povědomí o významu biolo-
gické rozmanitost pro člověka místě člověka v přírodě 2 nedostatečně propracovaný postup propagace a reklamy v ochraně přírody oblast není atraktivní pro sponzorství investice ve veřejnoprávních médiích není dostatečný a odpovídající prostor pro ochranu přírody a udržitelný rozvoj 3 nedostatečné ﬁ nanční zajištění a mechanismy k informování o biodiverzitě 4 existence rozvojových plánů které přímo ohrožují druhovou rozmanitost transevropské dopravní sítě výstav-
ba ve volné krajině suburbanizace aj a možnost jejich ﬁ nancování ze zdrojů eu součástí prosazování investič-
ních záměrů jsou i masivní mediální a lobbistické kampaně na podporu výstavby těžby apod 5 antropocentrické pojetí strategických dokumentů a politik státní politika životního prostředí připravovaná strategie udržitelného rozvoje čr antropocentrické až technokratické postoje politiků k ochraně biodiverzity zajíc nesmí mít přednost před lyžařem omezování hospodářského rozvoje regionů s vysokou nezaměstnanos-
tí ve jménu čolka 6 informovanost zaměstnanců státní správy je nedostatečná v některých případech stále technokraticky orien-
tována ekologicky šetrné chování a postoje zaměstnanců veřejné správy během pracovního procesu ekologický provoz úřadů šetřící přírodní zdroje není stále samozřejmostí s t r at e g ie o c h r any c z v indd 64strategie ochrany-cz-v indd 64 2 3 2006 11 13 144
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
65
7 systematické a účinné informování zapojování a aktivní ovlivňování veřejnosti směřující k ekologicky šetrné-
mu chování je nedostatečné chybí motivace pro toto chování 8 efektivnost výchovy vzdělávání a osvěty je vyhodnocována pouze kvantitativně počtem akcí výukových pro-
gramů děťohodin atd nikoliv kvalitativně tj nesleduje se odborná správnost podávaných informací a zejmé-
na výsledný dopad evvo na klienty 9 nerealizovaná ekologická daňová reforma neexistence stabilního rámce ﬁ nancování nevládních organizací na ochranu žp 10 odborná úroveň některých výstupů v evvo není vždy dostatečná takže jejich působení pak může být kontra-
produktivní iv cíle
1 zvýšit dostupnost informací o biologické rozmanitosti 2 zavést konkrétní programy pro zapojení veřejnosti učit politiky co je ochrana přírody a biodiverzity a k čemu ji člověk potřebuje 3 důsledně vyhodnocovat a případně aktualizovat opatření která jsou součástí již přijatých programů koncep-
cí akčních plánů a sektorových politik a jejich dopadů a to z hlediska naplňování strategie zejména státní program evvo akční plán evvo na jednotlivá období státní politiku životního prostředí státní program ochrany přírody a krajiny čr sektorových politik energetické surovinové dopravní vodní 4 uzavřít meziresortní dohodu o spolupráci mezi mžp a mze o spolupráci v oblasti evvo a realizaci strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky 5 uzavřít meziresortní dohodu o spolupráci mezi mžp a mk a zřizovateli muzeí o spolupráci v oblasti evvo a propagaci cílů strategie 6 využívat funkční sítě středisek evvo a každoročně vypisovaných veřejných zakázek a dotačních programů z prostředků mžp mšmt mk a mze pro realizaci strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky 7 pro vzdělávání prioritních cílových skupin zaměstnanců státní správy představitelů samospráv řídící pracov-
níků zemědělských lesnických a vodohospodářských podniků pracovníků a aktivistů nestátních neziskových orga-
nizací a projektantů vypracovat a realizovat modul vstupního a celoživotního vzdělávání ochrana biodiverzity 8 zavést fungující ﬁ nanční mechanismy pro propagaci a informování veřejnosti o otázkách ochrany biodiverzity rozhodnutí iv 10 a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 65strategie ochrany-cz-v indd 65 2 3 2006 11 13 144
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
66
související dokumenty
usnesení vlády české republiky ze dne 23 října 2000 č 1048 o státním programu environmentálního vzdělávání výchovy a osvěty v české republice
usnesení vlády č 991 p ze dne 8 října 2003 k plnění usnesení vlády ze dne 23 října 2000 č 1048 o státním programu environmentálního vzdělávání výchovy a osvěty v české republice
akční plán státního programu environmentálního vzdělávání výchovy a osvěty v české republice na léta 2004 2006
zákon č 123 1998 o právu na informace o životním prostředí ve znění zákona č 6 2005 sb meziresortní dohoda o spolupráci v oblasti environmentální osvěty vzdělávání a výchovy mezi mžp a mšmt
draft unece strategy for education for sustanainable development
máchal a 2000 průvodce praktickou ekologickou výchovou rezekvítek brno isbn 80-902954-0-1
rozhodnutí v 17 výchova a informování veřejnosti
rozhodnutí vi 19 komunikace výchova a vzdělávání veřejnosti
rozhodnutí vii 24 výchova a informování veřejnosti
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 66strategie ochrany-cz-v indd 66 2 3 2006 11 13 144
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
67
xii biodiverzita a ekonomika i úvod do problematiky
biodiverzita je pozitivně i negativně ovlivňována veškerými lidskými aktivitami z toho důvodu je nutné využívat nástrojů a metod politiky životního prostředí osvětové ekonomické právní dobrovolné informační zapojování veřejnosti institucionální apod spžp zejména k řešení následujících problémů a na makroekonomické úrovni k hodnocení kvalitativních aspektů ekonomického sociálního a environmentál-
ního vývoje b na úrovni státní regulace se používají ekonomické nástroje a metody k podpoře procesů které prospívají biodiverzitě a naopak ke znevýhodňování procesů a dějů které ohrožují nebo snižují biodiverzitu c v hodnocení konkrétních politik programů projektů a akcí je to zahrnutí ekonomického ohodnocení ocenění jejich přínosů a jejich negativních dopadů na biodiverzitu při použití ekonomických nástrojů a metod d v návaznosti na předchozí využití takových ekonomických nástrojů a metod aby ekonomická kalkulace poško-
zení nebo zlepšení životního prostředí a tím také biodiverzity byla zahrnuta do nákladů resp tržeb těch ekono-
mických subjektů které jsou odpovědné za změny stavu biodiverzity používání ekonomických nástrojů však nikdy nelze chápat izolovaně vždy jde o použití určitého nástrojového mixu který bude zahrnovat nejen ekonomické nástroje ale který zohlední také jiné nástroje a opatření vymezení vztahu ekonomie a biodiverzity vyplývá i z klíčových mezinárodních dokumentů z článku 11 úmluvy vyplývá závazek smluvních stran přijmout taková ekonomická opatření která budou pozitivně působit na biodi-
verzitu a přispívat k udržitelnému využívání jejích složek ze strategie es vyplývá že na biodiverzitu mohou mít značný vliv ekonomické nástroje jako jsou např dotace daně a různé poplatky někdy jimi lze ovlivnit výrobu i spotřebu tak aby to bylo pro biodiverzitu přínosem eu podporuje metody díky nimž se informovaný spotřebitel může samostatně rozhodovat k takovému chování které bude ochraně přírody a udržitelnému využívání biodiver-
zity prospěšné tam kde je to možné hodlá eu prosazovat aby se a při ekonomických úvahách přihlíželo k biodiverzitě b u výrobků jejichž výroba distribuce či likvidace mohou biodiverzitu ovlivnit uplatnila ekologická hlediska po celou dobu jejich životnosti c součástí zodpovědnosti stalo také hledisko biodiverzity kromě identiﬁ kace a zavádění nástrojů které jsou pro ochranu přírody a udržitelné využívání biodiverzity příno-
sem incentive measures cbd je třeba zároveň odstraňovat mechanismy které naopak biodiverzitě škodí perverse incentives cbd sem patří například některé nevhodné vztahy a užívací práva k zemědělské a lesní půdě způsob uzavírání nájemních smluv postupy mezinárodního obchodu a hospodářská politika každá relevant-
ní strategie by proto měla využívat nástroje které by byly pro ochranu přírody a udržitelné využívání biodiverzity přínosem a prosazovat systémy které budou přijatelné z hlediska ekonomického i společenského a současně budou prospěšné i biodiverzitě mechanismy s negativním dopadem na udržitelné využívání biodiverzity je nao-
pak omezit nebo zcela odstranit a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 67strategie ochrany-cz-v indd 67 2 3 2006 11 13 144
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
68 ii současný stav
v české republice v současnosti existují různé typy ekonomických nástrojů které mohou pozitivně ve výše uve-
deném smyslu působit na biodiverzitu jde o nástroje kategorizované a popsané v klasiﬁ kaci oecd např recommendation of the council on the use of economic instruments in promoting the conservation and sustain-
able use of biodiversity oecd 2004 z hlediska motivace subjektů k zachování a zvyšování biodiverzity se tyto nástroje dělí na nástroje pozitivní stimulace dotace podpory úlevy aj a nástroje negativní stimulace daně poplatky sankce další skupinou jsou tzv tržně konformní nástroje například obchodování s povolen-
kami na emise skleníkových plynů zákon č 695 2004 sb o podmínkách obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně některých zákonů ecolabelling a dobrovolné aktivity podnikatelských subjektů působení uvedených nástrojů na biodiverzitu není samostatně sledováno k nástrojům pozitivní stimulace motivační nástroje řadíme například jednotlivé krajinotvorné programy např program péče o krajinu či program revitalizace říčních systémů a podpory ze státního fondu životního prostředí čr mezi nástroje negativní stimulace řadíme poplatky za znečišťování jednotlivých složek životního prostředí např poplatky za vypouštění znečištěných vod do vod povrchových sankce za nezákonné zásahy do přírody např pokuty za nedovolené kácení dřevin či odvody za odnětí zemědělské a lesní půdy svému účelu financování opatření k zachování a zvyšování biodiverzity je považováno za samostatnou problematiku v součas-
nosti jsou aktivity ochrany biodiverzity a udržitelného využívání jejích složek v čr ﬁ nancovány z domácích a zahra-
ničních zdrojů mezi domácí ﬁ nanční zdroje patří státní rozpočet státní fond životního prostředí krajské a obecní rozpočty nadace a sponzorské dary významnými zahraničními podporami jsou zejména evropské strukturální fondy čerpání těchto ﬁ nančních prostředků upravuje česká republika svými programovými dokumenty hori-
zontální plán rozvoje venkova hrdp představuje jeden z programových dokumentů který by bylo možné využít k podpoře aktivní ochrany péče o přírodu a krajinu pro cíle ochrany přírody jsou zde významným nástrojem agroenvironmentální programy za předpokladu průběžné kontroly jejich environmentální účinnosti kde se zemědělské subjekty zavazují na pětileté období k určitému způsobu šetrného hospodaření z dalších programových dokumentů uveďme např operační program infrastruktura a operační program zemědělství jejichž některá opatření směřují rovněž k ovlivňování způsobu hospodaření z hlediska zájmů udržitelného rozvoje podpory venkova a ochrany přírody a krajiny což se může následně projevit i v kvalitativním zlepšení biodiverzity program life je významnou iniciativou evropské unie která je určena k ﬁ nancování projek-
tů přispívajících k ochraně a péči o životní prostředí jeho jedna část life-nature je zvláště významnou iniciativou z pohledu ochrany přírody a krajiny neboť umožňuje např ﬁ nanční podporu projektům v území soustavy natura 2000 státní politika životního prostředí obecně klade důraz na prohloubení partnerství veřejného a soukromého sek-
toru soukromý sektor začíná být vnímán jako jeden z nedílných partnerů pro ochranu biodiverzity význam v této souvislosti má usnesení vlády č 7 ze dne 7 ledna 2004 k politice vlády české republiky v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru některé významné složky biologických zdrojů jsou spravovány soukromě nebo podléhají právům duševního vlast-
nictví zejména biochemické extrakty a genetické zdroje většinou však chápeme biodiverzitu jako veřejný statek ve světě i v čr jsou proto rozpracovávány metody hodnocení a oceňování různých složek biodiverzity s t r at e g ie o c h r any c z v indd 68strategie ochrany-cz-v indd 68 2 3 2006 11 13 15
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
69 iii problémové okruhy
1 nejsou dostatečně vymezena vlastnická a přístupová práva k jednotlivým složkám biodiverzity což kompliku-
je tržní oceňování biodiverzity a vytváření trhu pro ochranu konkrétních forem biodiverzity a udržitelné využívání jejích složek 2 nejsou vyjasněny postupy oceňování biodiverzity na všech úrovních chybí modiﬁ kace jak podle účelu oceňo-
vání tak i podle konkrétních složek biodiverzity 3 metody vycházející z teorie přírodního kapitálu a jeho oceňování nejsou dostatečně dopracovány až na úro-
veň použitelných makroekonomických ukazatelů odpovídající informační soustava a soustava indikátorů které by vyjadřovaly stav a proměny biodiverzity na území čr není vytvořena 4 nedostatek studií o hodnotě biodiverzity související s biotechnologiemi zemědělskými a lesními výrobky léčivy okrasnými rostlinami apod stejně jako o dopadech využívání biodiverzity na fungování ekosystémů 5 soukromý sektor není často vnímán jako partner pro ochranu biodiverzity a udržitelné využívání jejích složek stávající nástroje sice umožňují soukromému sektoru investice do ochrany biodiverzity a udržitelného využívání jejích složek není ale vytvořeno dostatečné partnerství mezi veřejnými a soukromými institucemi stejně jako mezi ostatními stakeholdery pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru v environmentální oblasti nejsou vytvořeny organizační institucionální legislativní a správní předpoklady 6 současně používané poplatky slouží především těm účelům pro které byly vytvořeny a návazně také k ochra-
ně biodiverzity nejsou systematicky zaměřené také s ohledem na ochranu biodiverzity mnohdy nestimulují k žádoucímu chování je třeba zdůraznit že poplatky jsou jen jedním z nástrojů a že významné jsou především veřejné rozpočty 7 není propracován systém vyhodnocení a monitorování účinnosti prováděných opatření a účinnosti investic na ochranu biodiverzity není vytvořen jednotný systém indikátorů pro podávání informací a posuzování stavu biodiverzity viz kapitola monitoring a indikátory iv cíle
1 navrhnout úpravu relevantních současně existujících environmentálních ekonomických metod a nástrojů tak aby vedly k co největší ochraně biodiverzity a udržitelnému využívání jejích složek 2 navrhnout strukturu a věcnou podobu nových poplatků podporujících ochranu složek a prvků biodiverzity přehodnotit existující ﬁ nanční nástroje a nalézt nové ekonomické podněty pro péči o biodiverzitu 3 předložit návrh mechanismů ﬁ nancování pro oblast biodiverzity dále rozvíjet spolupráci s mezinárodními ﬁ nančními organizacemi s možností využití jejich prostředků k ﬁ nancování programů na ochranu biologické roz-
manitosti 4 zapojit široké spektrum partnerů do ochrany biodiverzity a navázat partnerství veřejného nevládního a sou-
kromého sektoru 5 zavést systém monitorování a ukazatelů účinnosti investic vložených do ochrany biodiverzity a udržitelného využívání jejích složek zejména pak všech programů realizovaných v přírodě a krajině v rámci působnosti mžp 6 navrhnout odpovídající přístupy oceňování přímých i nepřímých užitků plynoucích z biodiverzity a jejího využí-
vání v podmínkách čr a to včetně aplikačních postupů a metod jejich použití vytvářet hierarchicky uspořádanou soustavu ukazatelů a informací která by umožňovala využití všech dostupných ekonomických metod hodnocení ekonomicko-environmentálních programů projektů akcí a opatření 7 průběžně vyhodnocovat naplňování strategie formou deﬁ novaných indikátorů a hodnocení a
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 69strategie ochrany-cz-v indd 69 2 3 2006 11 13 15
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
70
související dokumenty
zákon č 695 2004 sb o podmínkách obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně některých zákonů
recommendation of the council on the use of economic instruments in promoting the conservation and sustainable use of biodiversity oecd 2004 usnesení vlády čr č 7 ze dne 7 ledna 2004 k politice vlády české republiky v oblasti partnerství veřejného a sokromého sektoru
handbook on market creation for biodiversity chapter 1 9 oecd 2004
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 0strategie ochrany-cz-v indd 70 2 3 2006 11 13 15
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
71
b
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi biodiverzita v sektorových a složkových politikách
i zemědělsky obhospodařované ekosystémy i úvod do problematiky
zemědělské hospodaření v české republice je obdobně jako v celé evropě kde více než 40 půdy je využíváno pro zemědělství a více než polovina rozpočtu věnována na společnou zemědělskou politiku jedním z nejvýznam-
nějších faktorů ovlivňujících biodiverzitu zemědělsky obhospodařované ekosystémy obsahují významné prvky biologické rozmanitosti důležité pro zajištění produkce potravy fungování ekosystémů a bezpečný život udržitel-
né využívání je předpokladem pro zachování biodiverzity zemědělských ekosystémů rozhodnutí iv 6 v sou-
vislosti s celosvětovým nárůstem lidské populace došlo v posledních letech k zavedení intenzivních technologií a postupů s cílem navýšení zemědělské produkce pro potřeby výživy zemědělské aktivity způsobily zničení nebo přeměnu některých významných biotopů jako například mokřadů a také vymizení řady biotopů a snížení potravní nabídky pro řadu druhů vázaných na zemědělské ekosystémy ve shodě se strategií ochrany biodiverzity es jsme si vědomi významu zemědělského využívání půdy volby postupů hospodaření jakožto i socioekonomické situace venkova místních obyvatel pro zachování či zlepšení biodiverzity pro příští generace cílem programu činností cbd v souvislosti se zemědělskou biodiverzitou by měla kromě jiné-
ho být podpora příznivých a eliminace negativních dopadů zemědělských činností na biologickou rozmanitost ii současný stav za posledních deset let došlo v české republice k mírnému poklesu rozlohy orné půdy ve prospěch travních porostů 3 zem půdy a lesa 0 1 zem půdy a to spontánní sukcesí nebo cílenou výsadbou 7 zemědělské půdy je v současné době ohroženo opuštěním a bez dotační politiky státu není hospodaření na těchto pozemcích ekonomicky udržitelné jedná se zejména o mokřadní stepní viz kapitola travinné ekosystémy a podhorské druhově pestré travní porosty se značným přispěním nevhodných technologických postupů přetrvává vysoký podíl půd ohrožených vodní erozí téměř 42 zemědělsky využívané půdy je zařazeno do ohrožených až nejohroženějších půd což bezprostředně ovlivňuje i stav biodiverzity vodních ekosystémů viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 1strategie ochrany-cz-v indd 71 2 3 2006 11 13 16
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
72
z ekonomických důvodů které vedly ke značnému snížení množství užívaných hnojiv a prostředků na ochranu rostlin na počátku 90 let došlo v posledních letech k opětovnému mírnému vzrůstu a je očekáváno riziko zvýšení užívaného množství v souvislosti s přistoupením ke standardům společné zemědělské politiky eu na počátku 90 let bylo v české republice zavedeno hospodaření v šetrném a udržitelném systému certiﬁ kova-
ného ekologického zemědělství v současné době se v režimu ekologického zemědělství hospodaří na cca 5 zemědělsky obhospodařované půdy a ekologické zemědělství je podporováno z veřejných ﬁ nančních zdrojů výskyt a počet jedinců planě rostoucích druhů rostlin doprovázejících zemědělské hospodaření běžných ještě v 50 letech jako byl koukol polní agrostemma githago hlaváček letní adonis aestivalis chrpa modrá centaurea cyanus vochlice hřebenitá scandix pecten-veneris sveřep stoklasa bromus secalinus nebo jílek mámivý lolium temulentum a volně žijících živočichů jako byla koroptev polní perdix perdix zajíc polní lepus europaeus sysel obecný spermophilus citellus nebo čejka chocholatá vanellus vanellus nadále klesá půdní struktura je stále narušena do té míry že většinou neumožňuje dlouhodobé přežívání půdních organismů zejména kroužkovců a členovců zachovalo se několik set extenzivních sadů starých a krajových odrůd především ovocných stromů tyto sady ovšem postupně zanikají a bez dotační politiky státu nebude jejich udržení možné obdobně jsou ohrožena někte-
rá tradičně chovaná plemena hospodářských zvířat viz kapitola genetické banky rozsáhlé plochy cenných pozemků v otevřené krajině jsou ve vlastnictví státu což umožňuje určit v nájemní smlouvě pravidla šetrné péče zemědělské podniky v průměru hospodaří z 90 na pronajaté půdě a navracení půdy vlastníkům je pomalé koncepce agrární politiky čr pro období po vstupu do eu 2004 2013 kap státní politika životního prostředí a státní program ochrany přírody a krajiny čr iniciovaly změny vedoucí ke zlepšení současného stavu přesto tyto změny nejsou dostatečné k naplnění evropského cíle zastavení úbytku biodiverzity do roku 2010 iii problémové okruhy
1 struktura krajiny je narušená během druhé poloviny 20 století došlo k výraznému zvětšení obhospoda-
řovaných ploch honů blokací pozemků k likvidaci významných krajinných prvků remízky meze stromořadí extenzivní sady solitérní stromy keřové porosty mokřady k rozorání a odvodnění pozemků niv a druhově pest-
rých luk a pastvin ve zvláště chráněných územích není struktura krajiny narušena tak významně jako v produkč-
ně zajímavějších oblastech cenné biotopy podmáčených luk stepí a podhorských druhově pestrých luk jsou ohroženy opuštěním 2 krajina neposkytuje vhodné životní podmínky pro planě rostoucí druhy rostlin a volně žijící živo-
čichy uniﬁ kované hospodaření charakterizované plošnou mechanizovanou sklizní plodin na orné půdě a senose-
čí na loukách v krátkém období malá rozmanitost pěstovaných plodin a chovaných druhů a plemen hospodářských zvířat snižuje příležitosti k rozmnožování potravní nabídku a možnosti úniku a úkrytu 3 cenná stanoviště vzácné a ohrožené druhy rostlin a živočichů zemědělsky obhospodařované krajiny půdní a vodní ekosystémy jsou degradovány nevhodnými technologickými postupy země-
dělského hospodaření způsoby aplikace množství a druh používaných hnojiv a prostředků na ochranu rostlin systémy využití pastvin strojová seč od krajů do středu a používání těžké techniky významně ovlivňují stav biodi-
verzity a to i zemědělsky neobhospodařovaných ploch např vodní a mokřadní ekosystémy s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 2strategie ochrany-cz-v indd 72 2 3 2006 11 13 16
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
73
4 travní porosty jsou ohroženy sukcesí počty hospodářských zvířat neodpovídají rozsahu travních porostů biomasy z travních porostů je nadbytek v minulosti byl zaznamenán značný pokles stavu ovcí a koz které jsou vhodným druhem hospodářských zvířat pro pastevní ošetřování cenných stanovišť jako jsou stepi viz kapitola travinné ekosystémy těžko přístupné svažité druhově pestré pastviny viz kapitola horské ekosystémy a vřeso-
viště 5 biodiverzita zemědělsky obhospodařovaných ekosystémů je ohrožena spontánním šířením invaz-
ních a záměrným rozšiřováním nepůvodních druhů rostlin a živočichů invazní druhy jako je bolševník velkolepý heracleum mantegazzianum a křídlatky reynoutria spp ohrožují zejména stanoviště kolem vodních toků a ploch záměrné pěstování nepůvodních energetických plodin kde není ověřeno že nedojde k spontánnímu šíření mimo pěstovanou kulturu je potenciálním ohrožením pro biodiverzitu 6 využívání geneticky modiﬁ kovaných organismů gmo je potenciálním rizikem pro biodiverzitu množství poznatků o dopadu využívání gmo na místní biodiverzitu je dosud nedostatečné a nedovoluje činit obecně platné závěry při případném křížení gmo s původními druhy a přirozeně vyšlechtěnými kultivary by mohly zaniknout u původních druhů významné adaptace na místní podmínky 7 tradiční krajové odrůdy plodin a plemena hospodářských zvířat jsou ohroženy zachování tradič-
ních odrůd a plemen má zásadní význam pro zachování potenciálu přírodních zdrojů do budoucnosti viz kapitola genetické banky 8 vlastnické a užívací vztahy k půdě a velikost hospodařících subjektů jsou výsledkem družstev-
ního hospodaření velké subjekty bez vlastnického vztahu zaměstnávající pracovníky kteří hospodaří nejsou většinou vhodným prostředím pro znovuvytvoření vztahu mezi hospodářem a půdou kolem 76 zemědělsky obhospodařované půdy užívá 1885 subjektů hospodařících na více než 500 ha hospodaření uživatelů vytváří riziko jejich orientace na krátkodobé zisky na úkor stavu biodiverzity pronajatých pozemků iv cíle
1 udržet obhospodařování stávajících travních porostů zvláště pak biotopů v rámci soustavy natura 2000 viz kap 2 propagovat a podporovat šetrné zemědělské hospodaření viz spžp kap charakterizované vysokou různoro-
dostí technologické postupy množství druh a aplikace hnojiv a přípravků na ochranu rostlin osevní postup atd podporovat takové technologické postupy které nepovedou pouze ke zvýšení produktivity ale které povedou k zastavení degradace stejně jako k požadavku navrácení obnovy a zvýšení biologické diverzity mezi takové je možno zahrnout ekologické a integrované zemědělství integrovaný management pesticidů biologickou kontrolu vhodné sklizňové postupy rozhodnutí iii 11 3 podporovat obnovu a vytváření ekologicky významných krajinných segmentů meze remízky liniová i mimo-
lesní zeleň travní porosty zvláště pak nivní louky atd 4 podporovat zachování tradičních odrůd plodin a plemen hospodářských zvířat 5 podporovat hospodaření menších subjektů a posílit kapacity místních vlastníků půdy a venkovských komunit k udržitelné péči o biodiverzitu na zemědělsky obhospodařované půdě a podporovat osvětu rozhodnutí v 5 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 3strategie ochrany-cz-v indd 73 2 3 2006 11 13 16
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
74
související dokumenty
koncepce agrární politiky čr pro období po vstupu do eu 2004 2013 rozhodnutí v 5 program činností pro zemědělskou biodiverzitu
rozhodnutí iii 11 ochrana a udržitelné využívání zemědělské biodiverzity
rozhodnutí iv 6 zemědělská biodiverzita
rozhodnutí vi 5 zemědělská biodiverzita
rozhodnutí vii 3 zemědělská biodiverzita
iucn countdown 2010 www countdown2010 net s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 4strategie ochrany-cz-v indd 74 2 3 2006 11 13 177
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
75
ii lesní ekosystémy i úvod do problematiky
úmluva deﬁ nuje lesní ekosystém jako dynamický komplex rostlin živočichů a skupin mikroorganismů a jejich abiotického prostředí vzájemně se ovlivňujících jako funkční celek ve kterém jsou klíčovou složkou systému stromy zájem světového společenství na uchování a zlepšení stavu lesů jako útočiště nejširšího spektra suchozemských druhů planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů rozhodnutí ii 9 § 4 příloha vyplývá z celé řady rozhodnutí cop a doporučení sbstta jako nástroj pro naplňování cbd odsouhlasily smluvní strany na šestém zasedá-
ní konference smluvních stran rozšířený program činností zaměřený na výzkum spolupráci a vývoj technologií důležitých ve vztahu k ochraně a udržitelnému vyžívání složek druhové rozmanitosti všech typů lesa celosvětový proces směřující k ochraně lesů je rovněž náplní fóra osn o lesích unff ustanoveného v říjnu roku 2000 za účelem podpory péče ochrany a udržitelného vývoje všech typů lesa v rámci eu řeší problematiku ochrany lesní biodiverzity rezoluce rady eu o lesnické strategii pro evropskou unii důležitou iniciativou v pro-
cesu spolupráce mezi evropskými zeměmi je konference ministrů na ochranu lesů v evropě mcpfe na základě závěrů 3 ministerské konference uskutečněné 1998 v lisabonu byl zpracován národní lesnický program přijatý usnesením vlády čr č 53 z roku 2003 legislativní rámec pro využívání lesních pozemků a hospodaření v lesích v čr tvoří zákon č 289 1995 sb o lesích ve znění pozdějších předpisů a zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů ii současný stav
potenciálně dominantní zastoupení lesních společenstev na území čr vyplývá zejména z charakteru klimatu evropského kontinentu a podtrhuje význam lesa jako důležitého nositele druhové rozmanitosti v důsledku znač-
né proměnlivosti stanovištních poměrů společně s geograﬁ ckou polohou čr situované do místa prolínání vlivů několika fytogeograﬁ ckých oblastí se na relativně malé výměře vyvinula široká škála lesních typů ovlivněná vertikálním členěním území lesní vegetační stupně geologickými a pedologickými vlivy a přítomností resp dostupností vody v krajině edaﬁ cké kategorie a ekologické řady současná rozloha lesa na území čr mírně přesahuje 1 3 plochy státu přes nepříznivé faktory kterým je les zejména ze strany člověka vystaven se lesnatost od počátku 20 století postupně zvyšuje v průběhu posledních let se na vzestupném trendu významně podílí i útlum zemědělského využívání naší krajiny a následné zalesňování neobhospodařovaných pozemků majoritním vlastníkem lesů v čr je stát který hospodaří na 60 5 lesních pozemků dalšími subjekty v jejichž držbě se lesní porosty nacházejí jsou obce a kraje 15 3 lesní družstva 1 a ostatní soukromí vlastníci 23 2 podle hlavního funkčního zaměření deﬁ nuje lesní zákon tři základní kategorie lesů lesy hospodářské plní pře-
vážně produkční funkci a zaujímají 75 6 výměry lesa kategorie lesů ochranných 3 5 a lesů zvláštního určení 20 9 sledují prioritně zajišťování ostatních funkcí lesa označovaných souhrnně jako funkce mimopro-
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 5strategie ochrany-cz-v indd 75 2 3 2006 11 13 177
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
76
dukční všeobecný trend směřující k ochraně biodiverzity a udržitelného využívání jejích složek se přímo odráží v prosazování polyfunkčního obhospodařování lesů jeho cílem je pečovat o les tak aby optimálně plnil všechny své funkce pozornost kategoriím polyfunkčních lesů je věnována i ve zmíněném národním lesnickém programu snaha o zvyšování produkce spolu s rostoucí poptávkou po snadno zpracovatelných sortimentech jehličnatého dříví vedla v minulosti ke změně druhové skladby převážné většiny lesních porostů současný podíl listnatých dřevin tvoří 23 přičemž přirozenému stavu by odpovídala hodnota přibližně 65 nahrazení přirozených strukturálně bohatých a druhově rozmanitých lesů stejnověkými kulturami často jediné dřeviny stejně jako nedo-
cenění významu provenienční a genetické hodnoty osiva či sadebního materiálu znamenalo drastický zásah do ekosystému plošný přechod na pasečné hospodářství zejména pak velkoplošný holosečný hospodářský způsob urychlil proces ochuzování druhové rozmanitosti lesů mimo jiné úplným vyloučením stadií stárnutí a rozpadu poros-
tů na které jsou vázány četné druhy nižších i vyšších rostlin a zástupci mnoha taxonomických skupin živočichů přeměna listnatých či smíšených porostů na čistě jehličnaté zahájila změny v půdním prostředí projevující se změnou humusové formy ochuzením edafonu a v závislosti na podmínkách nezřídka i degradací lesní půdy neú-
měrné imisní zatížení srážkové a teplotní extrémy a gradační vlny zejména ekonomicky závažných druhů hmyzu završily na četných místech proces destabilizace lesních ekosystémů plošným rozpadem porostů i když přímé imisní zatížení lesů bylo v průběhu posledních 15 let značně sníženo a jako zátěžový činitel de facto ustoupilo do pozadí náprava jeho následků zejména zlepšení stavu o živiny ochuzených acidiﬁ kovaných lesních půd bude záležitostí dlouhodobější podobně alespoň částečná náprava nevhodného druhového složení zcela přeměněných lesních porostů bude v závislosti na relativní dlouhověkosti stromových dřevin problémem následujících desetile-
tí v tomto ohledu je třeba konstatovat že uplatňování ustanovení zákona č 289 1995 sb o lesích představuje výrazný posun směrem k postupnému zvyšování zastoupení dřevin přirozené dřevinné skladby v procesu ochrany a obnovy lesní biologické rozmanitosti nelze opomenout lesy v soustavě zvláště chráněných území zchú a jejich nezastupitelnou úlohu nejen jako refugií četných druhů organismů ale také jako předmětu studia přirozené dynamiky vývoje těchto společenstev iii problémové okruhy 1 zajištění ochrany lesní biodiverzity není dostatečně zohledněno v legislativním rámci čr tento fakt se odráží i v jednotlivých resortních koncepcích strategiích a programech 2 doposud uplatňovaný systém ochrany genofondu je zaměřen především na hospodářsky významné dřeviny pro dřeviny tvořící zpravidla jen jednotlivou příměs keřové dřeviny ohrožené druhy bylinného patra a ostatní složky lesního ekosystému nejsou metody ochrany jejich genofondu dopracovány 3 přetrvávající vysoký podíl stejnověkých lesních porostů tvořených omezeným okruhem ekonomicky nejvýhod-
nějších zpravidla jehličnatých dřevin 4 i přes dlouhodobě prováděný monitoring lesů které byly zejména v minulosti vystaveny imisnímu zatížení není stále zcela zodpovězena otázka dlouhodobého dopadu daného vlivu na půdní prostředí proto dosud není možné uspokojivě vyhodnotit účinnost opatření přijímaných na podporu regenerace acidiﬁ kovaných lesních půd 5 není propracována metodika sledování změn stavu druhové rozmanitosti lesů včetně způsobu popisu sou-
časného resp příznivého stavu a způsobů vyhodnocení dopadů působících vnějších vlivů jako je změna klimatu pronikání invazních druhů změna způsobu hospodaření apod 6 z hlediska naplňování cbd není dostatečně zohledňována potřeba výrazného zlepšení informovanosti nejširší veřejnosti i cílových skupin obyvatelstva o otázkách ochrany lesních ekosystémů a lesní biodiverzity s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 6strategie ochrany-cz-v indd 76 2 3 2006 11 13 177
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
77
v návaznosti na závazky vyplývající z ustanovení příslušné legislativy zákonů a mezinárodních mnohostranných dohod o životním prostředí iv cíle
1 zachovat nebo zvýšit současnou výměru lesů jako minimální základ pro uplatňování potřeb ochrany lesní biodiverzity při zachování všech ostatních funkcí lesa 2 legislativně zakotvit alternativní metodu tvorby lesního hospodářského plánu na podkladě provozní inven-
tarizace jako nástroj podpory přechodu k přírodě blízkým formám hospodaření současně dopracovat a prosadit do praxe návrh nového systému kategorizace lesů založeného na vnímání lesa jako polyfunkčního ekosystému a zavést potřebné stimulační nástroje tak aby opatření nutná k ochraně biodiverzity byla pro vlastníky lesů eko-
nomicky přijatelná 3 při obnovách porostů zabezpečit podíl dřevin přirozené druhové skladby pds v hospodářských porostech alespoň v mezích současným zákonem stanoveného procenta melioračních a zpevňujících dřevin a vhodnými nástroji podporovat uplatňování dřevin pds nad daný minimální rámec současně zajistit v lesních porostech podíl stárnoucího a mrtvého dřeva jako útočiště společenstev organismů na něj vázaných 4 přijmout opatření na zvýšení podílu přirozené obnovy druhově a geneticky vhodných porostů s tím úzce sou-
visí potřeba přijmout vhodná opatření na snížení stavů spárkaté zvěře a poté je udržovat na úrovni která nebude přirozenou obnovu porostů znemožňovat 5 uplatňovat zásady ekosystémového přístupu při využívání složek lesní biodiverzity to mj představuje dbát na ochranu genofondu ohrožených druhů nižších i vyšších rostlin jednotlivých společenstev volně žijících živočichů zoocenóz lesní půdy a jejího přirozeného vodního režimu přičemž nelze pomíjet ostatní např socioekonomické aspekty dané problematiky 6 s využitím výsledků dosavadního výzkumu a výstupů monitoringu vlivu imisí na lesy a lesní půdu speciﬁ kovat současné problémy obnovy lesních ekosystémů v oblastech které byly zejména v minulosti vystaveny zvýšenému imisnímu zatížení současně zpracovat koncepci dalšího postupu zmírňování dopadů nepříznivých procesů na lesní biodiverzitu 7 s využitím výstupů již zadaných výzkumných úkolů dokončit metodiku popisu stavu a monitoringu biodiverzity lesních ekosystémů a zvážit možnosti začlenění národní inventarizace lesů do celostátního systému monitoringu biodiverzity mj ve vztahu k nařízení 2152 2003 evropského parlamentu a rady o monitoringu lesů a výměně informací týkajících se životního prostředí forest focus dále dopracovat soustavu lesních zchú ponechaných samovolnému vývoji dořešit otázku referenční sítě monitorovaných přirozených lesů ponechaných samovolnému vývoji včetně metodiky jejich sledování a dokončit tvorbu databanky přirozených lesů 8 zpracovat a uvést do praxe strategii informování laické i odborné veřejnosti o otázkách spojených s ochranou druhové rozmanitosti lesů a ustanovit platformu na které budou otázky ochrany biodiverzity řešeny na úrovni všech dotčených resortů a hlavních zájmových skupin z řad nevládních organizací a vlastníků lesa b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 7strategie ochrany-cz-v indd 77 2 3 2006 11 13 177
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
78
související dokumenty
zákon č 289 1995 sb o lesích ve znění pozdějších předpisů
zákon č 149 2003 sb o uvádění do oběhu reprodukčního materiálu lesních dřevin lesnicky významných druhů a umělých kříženců určeného k obnově lesa a k zalesňování a o změně některých souvisejících zákonů zákon o obchodu s reprodukčním materiálem lesních dřevin zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů
rezoluce rady o lesnické strategii pro evropskou unii nařízení č 2152 2003 evropského parlamentu a rady forest focus ministerská konference o ochraně lesů v evropě mcpfe národní lesnický program mze mžp
základní principy státní lesnické politiky mze
koncepce rezortní politiky ministerstva zemědělství na období před vstupem čr do evropské unie mze
mze 2003 zpráva o stavu lesa a lesního hospodářství čr za r 2002
úmluva o dálkovém přeshraničním přenosu atmosférického znečištění
rozhodnutí v 4 zpráva o naplňování pracovního programu pro lesní biodiverzitu rozhodnutí v 6 ekosystémový přístup
rozhodnutí v 19 podávání národních zpráv
rozhodnutí vi 22 lesní biologická rozmanitost
rozhodnutí vii 1 lesní biologická rozmanitost
mze 2000 koncepce rezortní politiky ministerstva zemědělství na období před vstupem čr do evropské unie
mze 2003 anonym národní lesnický program
anonym rezoluce rady ze dne 14 prosince 1998 o lesnické strategii pro evropskou unii anonym nařízení evropského parlamentu a rady forest focus mze 1994 základní principy státní lesnické politiky mze 2003 zpráva o stavu lesa a lesního hospodářství české republiky za rok 2002
hejný s slavík b ed 1998 květena české socialistické republiky 1 academia praha
randuška d vorel j plíva k 1986 fytocenológia a lesnícka typologia príroda bratislava
novotná d ed 2000 úvod do pojmosloví ekologie krajiny mžp praha s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 8strategie ochrany-cz-v indd 78 2 3 2006 11 13 18
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
79
iii travinné ekosystémy i úvod do problematiky v rámci travinných ekosystémů v současnosti nezávislých nebo nepřímo závislých na zemědělském produkčním hospodářství jsou nejdůležitější společenstva suchých trávníků a dále vlhkomilná až mokřadní společenstva oba fyziotypy představují mimořádně bohaté ekosystémy obzvláště na počty druhů cévnatých rostlin a na bezobratlé především hmyz program činností cbd zaměřený na suché subhumidní oblasti se problematikou stepních oblas-
tí zabývá jen velice okrajově konkrétnost a aplikaci na podmínky čr je možné najít v oblastech podávání infor-
mací případových studií a informování veřejnosti konkrétní cíle a kroky jsou směřovány do oblastí postižených permanentním suchem přesto je nutné říci že celková problematika je popsána a zohledněna dle programu činností cbd ochrana travinných ekosystémů v čr vyžaduje samostatný přístup pro zemědělsky neprodukční ekosystémy které jsou zásadní pro zachování unikátních společenstev organismů a jsou především ohroženy přeměnou biotopů nebezpečím introdukce nepůvodních druhů změnou v režimech vypalování a pastvy nedodržo-
váním zásad udržitelné sklizně nevhodným managementem půdy a vody ii současný stav
suché trávníky jsou v čr zastoupeny krátkostébelnými typy s dominantní účastí úzkolistých kostřav a širo-
kolistými trávníky se vzrůstnějšími travinami jsou jednou z nejbohatších travinných formací vůbec s koncentrací mnoha ohrožených rostlin obě formace mají těžiště výskytu v teplých oblastech čech a mora-
vy speciﬁ ckým typem suchých trávníků jsou společenstva bílých strání nesoucích jméno podle světlých opuko-
vých a slínovcových hornin centrem jejich rozšíření je jižní okraj českého středohoří fragmentárně se vyskytují také ve středním polabí a ve východních čechách roztroušeným a většinou maloplošným typem jsou acidoﬁ lní suché trávníky vázané na meze výslunné stráně polní kazy a podobná stanoviště s výskytem cenných orchidejí a bezobratlých velmi pozitivním krokem v podpoře a udržení biodiverzity suchých trávníků byla obnova pastvy ovcí v některých chráněných i nechráněných územích cíleně podporovaná státními dotačními tituly od konce 90 let 20 století dále sem patří vysekávání křovin nebo řízené vypalovaní výslunných strání vlhkomilná a mokřadní vegetace je směsí několika typů rostlinných společenstev kam spadá jednak vlhkomilné křídlo pravé luční vlhkomilné vegetace a dále porosty ostřic a rákosin tyto ekosystémy se v případě extenzivního obhospodařování vyznačují velmi vysokou biodiverzitou v případě dlouhodobého ponechání ladem se v nich rozrůstají jednotlivé dominanty jež nadměrnou produkcí stařiny podstatně snižují někdejší druhovou bohatost tento stav je výrazně nepříznivý pro bezobratlé živočichy závislé na rozmanitých rostlinných druzích jako na svých živných rostlinách největší bohatství travinných vlhkomilných a mokřadních porostů je v pánevních oblastech a také v nivách řek a v rybničních soustavách vlhkomilné travinné ekosystémy se začínají obnovovat díky programu revitalizace říčních systémů a programu péče o krajinu běžících od druhé poloviny 90 let dotova-
ných z prostředků ministerstev životního prostředí a zemědělství fyziotyp mezoﬁ lních pravých luk se kromě obecných vegetačních typů skládá také z tzv předintenzivních typů což jsou velmi bohatá luční společenstva s kontinuálním extenzivním hospodařením bez hnojení viz b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 7 9strategie ochrany-cz-v indd 79 2 3 2006 11 13 18
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
80
kapitola zemědělské ekosystémy tyto typy již z dominantní kulturní krajiny prakticky zmizely a udržují se jen ve speciﬁ ckých podmínkách např ve vojenských prostorech a na souhrnně velmi malé ploše mají značný význam pro vědu k pochopení ekologie vyvážených a stabilních ekosystémů tyto ekosystémy jsou nejrozsáhlejší ve vyš-
ších polohách hor jejich hlavním způsobem zachování je pastva skotu ovcí koní nebo kosení nebo speciﬁ cká kombinace hospodaření tradiční management často vybudovaný dlouholetou tradicí vlastníků půdy vegetace porostů otevřených až uzavřených písčin je v dnešní krajině silně ustupujícím typem jejíž rozšíření je vázáno na oblasti vátých písků v polabí a v pomoraví a také na oblasti pískovců kde porůstá písčité zvětraliny odvozené typy této vegetace mající podobu zapojených trávníků se vyskytují na štěrkopískových říčních terasách podél řek např střední a dolní vltava labe horní lužnice do sektoru travinných ekosystémů dále patří slaniska která se fyziognomicky podobají spíše ruderálním poros-
tům bez převahy travin jež ale nemají podporu v jiných sektorových oblastech haloﬁ lní slanomilná vege-
tace je vůbec nejvzácnějším fyziotypem travinobylinného biomu v české republice vyskytuje se jen na několika malých lokalitách kolem subhaloﬁ lních rybníků a vodotečí ve středních čechách a na jižní moravě speciﬁ ckým druhotným biotopem haloﬁ lní vegetace jsou některá průmyslová odkaliště kde se můžeme setkat s jejími ochu-
zenými typy v síti zvláště chráněných území se do jisté míry daří udržovat a podporovat druhově bohaté a pestré vege-
tační typy což je velkou devizou jak pro výzkumné aktivity tak pro praktické navazující obnovné postupy na jiných degradovaných plochách zdroje genetického materiálu při restauraci původních porostů výzkumné projekty a monitorovací programy budou nacházet vhodné objekty také ve volné zvláštním režimem nechráněné krajině díky rozvíjení a podpoře druhově bohatých ekosystémů z dotací státních a evropských programů např program revitalizace říčních systémů program péče o krajinu rovněž se daří rozvíjet cílený výzkum dynamiky a funkcí jednotlivých ekosystémů v rámci projektu výzkum a vývoj vyhlašovaného ministerstvem životního prostředí účinným nástrojem k identiﬁ kaci dosud zachovalých biotopů ve volné nechráněné krajině je její mapování během přípravy soustavy natura 2000 toto mapování v letech 2001 2004 umožnilo vytipovat cenné partie krajiny které byly navrženy jako evropsky významné lokality a kde je průběžně navrhován optimálním management smě-
řující k zachování pestrých travinných ekosystémů viz kapitola ochrana in situ podle § 6 zákona č 114 92 sb o ochraně přírody a krajiny lze tyto ekosystémy registrovat jako významné krajinné prvky iii problémové okruhy 1 ekosystémy poplopřirozených luk tvořící důležitou část zemědělské krajiny byly významně narušeny vše-
obecnou intenziﬁ kací zemědělských postupů kromě přímých faktorů se na snižování biodiverzity silně podepsala kompakce půdy těžkou mechanizací při které dochází k narušení fungování vyvážených ekosystémů a k vymizení citlivých organismů nejhorší situace nastává při kombinaci odvodnění pozemku a půdní kompakce z tohoto důvodu doznaly největší újmy pestré vlhkomilné louky v říčních nivách viz bod 6 a biotopy předintenziv-
ních luk z většiny také vázané na údolní polohy dosud zachovalé louky jsou podobně ohrožovány rozhodnutím vlastníků změnit luční pozemek na pastvinu kam jsou nekontrolovaně vypouštěna zvířata v nadměrném počtu 2 stepní porosty porosty bílých strání a písčiny které dříve pro svoji neúrodnost sloužily jako extenzivní pas-
tviny ovcí a koz vzácně i dobytka jsou dnes nejvíce ohrožovány ústupem obhospodařování včetně pomístního vypalování viz bod 4 opuštěné travinné pozemky podléhají šíření konkurenčně silných rostlin a také neofytů viz s t r at e g ie o c h r any c z v indd 80strategie ochrany-cz-v indd 80 2 3 2006 11 13 18
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
81
bod 3 nejvíce ohrožujícím přímým vlivem je zalesňování těchto lokalit což působí obtížně regulovatelné eko-
systémové změny původní vegetace zalesňování lze chápat jako konﬂ ikt mezi požadavkem na využití produktivity těchto pozemků a ochranou genofondu původní adaptované vegetace 3 významným činitelem zesilujícím degradaci opouštěných pozemků jsou atmosférické imise dusíkatých látek původem z automobilového provozu a intenzivního zemědělství tyto látky eutroﬁ zují půdu a tím dochází k podpoře rozrůstání konkurenčně silných domácích rostlin které svým agresivním růstem a hromaděním opadu silně snižují biodiverzitu 4 bohaté stepní porosty některých extrémních lokalit byly v minulosti udržovány i požáry šířícími se na výslun-
né stráně z jisker od parních lokomotiv nahromaděná stařina tak byla zlikvidována stejně jako narůstající dře-
viny tento speciﬁ cký vliv vedl také k diferenciaci druhového složení dotčených travinných porostů k vypalování jako regulačnímu managementu je nutno přistupovat velmi opatrně a pouze tam kde není možný jiný způsob tradičního obhospodařování a kde by vlivem jeho absence došlo k nenávratnému ochuzení cenných biotopů 5 suché trávníky jsou na atraktivních lokalitách např rozhledová místa apod narušovány intenzivní turisti-
kou porosty degraduje nadměrný sešlap četné disturbance zavlékání ruderálních a nebo invazních rostlin viz kapitola invazní druhy 6 všechny vlhkomilné a mokřadní biotopy včetně slaniskové vegetace byly narušeny jednak přímou likvidací stanovišť při rozšiřování zemědělské velkovýroby jednak likvidací hydrického režimu stanovišť odvodňo-
váním vlastních nebo sousedních pozemků největší újmy doznaly mokřady a vlhké louky v nivách řek viníkem v tomto případě jsou primárně vodohospodářské úpravy říčních toků které do velké míry někdy úplně omezily přirozený hydrický režim niv na kterém jsou příslušné biotopy zcela závislé viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy k ochuzení porostů dále přispělo neustálé zmenšování a fragmentace biotopů tím se narušují výměna diaspor migrace opylovačů i kvalita abiotického prostředí a ekosystémy se tak ochuzují o všechny prvky bioty 7 neexistují takové právní postupy které by bránily uživatelům půdy v její degradaci erozi zhutňování ztrátě humusu a chránily ji dostatečně před nadměrnou chemizací či jiným velkoplošným znečištěním 8 neexistence sankcí nedostatečná kontrola často právě konﬂ ikty realizovaných zásahů v krajině s neadekvát-
ním výkladem zákona č 334 1992 sb o ochraně zemědělského půdního fondu iv cíle
1 udržet porosty s vysokou rozmanitostí rostlinných druhů důležité pro budoucí stabilitu a resilienci vegetace v podmínkách globálních klimatických změn 2 zachovat stávající druhově pestré porosty k zajištění atraktivity krajiny pro turistické využití i pro rekreaci a obnovu duševních sil 3 zastavit šíření expanzivních keřů na vybraných lokalitách bílých strání 4 obnovit hydrické funkce vybraných niv a odvodněných depresí nezbytná podmínka k zabránění degradace ekosystémových funkcí vysycháním a snižovat nadměrné zásobení půd živinami z dřívějšího intenzivního hnojení v případě obnovy mokřadů a vlhkomilné vegetace viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy 5 dodržovat projektově předepsaný regulační management upravených terestrických a semiterestrických pozemků v projektech revitalizací vodních toků spočívající v kosení založených luk a v občasném zmlazení mok-
řadních porostů např zimní pokosení nebo vyhrnutí bránami trvalý management je nutný jako ochrana zrevita-
lizovaných ploch proti pronikání expanzivních a nebo invazních rostlin které jsou vůči nim v počátečních rocích zvláště náchylné 6 provádět účinné regulační zásahy a trvalý monitoring stávajících zbytkových biotopů u slaniskové vegetace v další fázi její asanace v místě rozoraných ploch kolem subhaloﬁ lních rybníků a vodotečí b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 81strategie ochrany-cz-v indd 81 2 3 2006 11 13 19
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
82
7 soustřeďovat vědecký výzkum především v lokalitách soustavy natura 2000 umožňující poznání zákonitostí koexistence rostlin a živočichů v dosud dobře zachovalých ekosystémech pomocí cíleného monitoringu vegetace hodnotit efektivitu managementových postupů na vybraných lokalitách kontinuálně studovat vlivy tradičních managementových postupů jako navrhovaných optimálních opatření viz kapitola ochrana in situ 8 všeobecně respektovat a maximálně zachovat hospodářské postupy a aktivity které vedly k ustavení a násled-
ně po stovky let trvající existenci příslušných složek vegetačního krytu zdůrazňovat a dohlížet na dodržování zásady udržitelné sklizně travinné vegetace tj volit frekvenci kosení či pasení nebo jejich kombinace tak aby nedocházelo k nadměrnému poškozování a ochuzování porostů zachování nebo obnova udržujících abiotických podmínek především vodní režim u vlhkomilné vegetace pro udržení a trvalou existenci pestrých a vyvážených ekosystémů 9 v rámci vzdělávání hospodařících subjektů vytvářet povědomí o nutnosti zachování travinných ekosystémů a o výhodách jejich existence pro rozvoj území zvyšovat pocit zodpovědnosti obyvatel za vzhled a fungování krajinných struktur související dokumenty
zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů
zákon č 334 1992 sb o ochraně zemědělského půdního fondu
rozhodnutí v 23 zvážení možností pro ochranu a udržitelné využívání biodiverzity suchých středozemních aridních semiaridních stepních a savanových ekosystémů rozhodnutí vi 4 biodiverzita suchých a subhumidních oblastí
rozhodnutí vii 2 biodiverzita suchých a subhumidních oblastí
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 82strategie ochrany-cz-v indd 82 2 3 2006 11 13 19
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
83
iv vodní a mokřadní ekosystémy i úvod do problematiky
vodní a mokřadní ekosystémy slouží jako přirozené rezervoáry vody a jsou velmi zranitelné vůči změnám hydro-
logického režimu a necitlivým antropogenním zásahům zaujímají značnou část zemského povrchu a mají řadu nezastupitelných funkcí jsou stabilizačním prvkem v krajině a klíčovými ekosystémy pro zachování biodiverzity neboť poskytují nenahraditelná stanoviště pro velké množství rostlinných a živočišných druhů vnitrozemské vodní a mokřadní ekosystémy lze na základě úmluvy o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva ramsarská úmluva vymezit jako území určené přítomností tekoucí a stojaté vody přírodní i uměle vytvořené vodní toky nádrže jezera rybníky tůně prameniště rašeliniště sla-
tiniště a vrchoviště za nedílnou součást vodních ekosystémů je třeba považovat rovněž nivy řek a břehové lemy určované ve velké míře dynamikou povrchových a podzemních vod úmluva o biologické rozmanitosti klade ve svém programu pro vnitrozemské vodní ekosystémy důraz na integro-
vaný management vodních ekosystémů který by vedl k využívání cenných vodních zdrojů na principu udržitelnosti a s cílem zachování biodiverzity základem ochrany vodní biodiverzity je ekosystémový přístup který zahrnuje monitoring a zhodnocení biologické rozmanitosti vodních ekosystémů posuzování vlivů prevenci tlaků v rámci povodí a účinnou mezinárodní spolupráci v oblasti péče o vodní zdroje viz kapitola ekosystémový přístup ii současný stav
vodní a mokřadní biotopy jsou v české republice i na celém evropském kontinentu nejvíce ovlivněným a degra-
dovaným typem ekosystémů jejich biodiverzita je ohrožena více než biodiverzita ekosystémů terestrických spo-
lečenstva vodních a mokřadních ekosystémů fyto zooplankton fyto zoobentos makrofytocenózy a ichtyoceózy se již zřídka vyskytují v přirozeném druhovém složení většina na vodu vázaných obratlovců obojživelníků plazů vodní ptáků a savců patří mezi ohrožené druhy v české republice v roce 2003 bylo z celkového počtu 61 druhů ryb a kruhoústých podle zákona č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny chráněno 19 druhů 31 v rámci bioto-
pů úzce vázaných na vodu se vyskytují vegetace vodních toků a nádrží mokřadní a pobřežní vegetace a vegetace pramenišť a rašelinišť a dále v návaznosti na semiakvatické ekosystémy vegetace vlhkých a zaplavovaných luk břehových dřevin a také lužní lesy ekosystémy podzemních vod jsou především stanovištěm bakteriocenóz území české republiky tvoří evropskou rozvodnici říčních systémů labe dunaje a odry a jeho vodnost je zcela závislá na srážkách nedílnou součástí říčních systémů jsou prameniště mrtvá a odstavená ramena a aluviální nivní vody na šumavě se vyskytuje pět glaciálních jezer v ostatních horských oblastech se vyskytují pouze drobná rašeliništní jezírka i vzhledem k přítomnosti krasových oblastí a území s vodním deﬁ citem v rámci české republiky lze objevit speciﬁ cké vodní biotopy jako jsou podzemní krasové toky periodické povrchové toky a další dočasné vodní biotopy na území české republiky je jen zanedbatelný počet přirozených vodních ekosystémů stojatých vod jejich funkci z hlediska biodiverzity do určité míry suplují rybniční systémy které jsou nezbytnou součástí české kulturní krajiny počet rybníků v současné době převyšuje 21 000 mezi umělé nebo silně modi-
ﬁ kované ekosystémy patří dále zatopené lomy pískovny a štěrkovny vytěžená ložiska rašeliny kanály náhony a meliorační strouhy přehradní nádrže jsou diskontinuity na říčních systémech a tvoří zvláštní přechodnou formu b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 83strategie ochrany-cz-v indd 83 2 3 2006 11 13 19
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
84
mezi stojatou a tekoucí vodou v závislosti na době zdržení ekologický stav vodních a mokřadních ekosystémů je ve velké míře určován povahou a stavem terestrických ekosystémů v jejich povodí činnost člověka zejména v posledních desetiletích výrazným způsobem určila podobu a funkce vodních a mok-
řadních biotopů z celkové odhadované plochy 1 300 tis ha mokřadů zbyla v současnosti cca 1 4 největší dopad měly velkoplošné odvodnění krajiny za posledních 50 let došlo na území české republiky k velkoplošnému odvodnění více než 1 mil ha zemědělsky využívané půdy pro účely zemědělství a lesnictví intenzivní zemědělské hospodaření fyzické úpravy podélného i příčného proﬁ lu toků jejich regulace a kanalizace výstavba příčných objektů diskontinuit vypouštění komunálních a průmyslových odpadních vod a atmosférické depozice v minulosti provedenými úpravami koryt byla celková délka toků na území čr zkrácena nejméně o jednu třetinu regulace toků vede k významné ztrátě jejich ekologických funkcí a k významnému narušení vodního režimu kra-
jiny technické úpravy koryt včetně nevhodných protipovodňových opatření zůstávají i dnes zásadním problémem v péči o vodní ekosystémy mnohé stavby na tocích představují překážky znemožňující drift a migraci vodních organismů což způsobilo že z území čr zcela vymizel například losos obecný salmo salar po roce 1989 došlo k významnému poklesu průmyslové a zemědělské výroby a k masivní výstavbě čistíren odpad-
ních vod což vedlo k rychlému a radikálnímu zlepšení kvality vody k úplné eliminaci bodových a také plošných zdrojů znečištění však nedošlo a stále se výrazně projevuje vliv procesu eutroﬁ zace vliv acidiﬁ kace na biodiverzi-
tu je stále i přes výrazné snížení emisí patrný zejména v oligotrofních horských ekosystémech od doby největšího rozkvětu rybníkářství na začátku novověku se počet rybníků na území čr začal postupně snižo-
vat k největšímu úbytku jejich plochy docházelo za vlády marie terezie a josefa ii 1741 1790 a dále v období od 50 let 20 století kdy vlivem zanedbané péče a zvýšené eroze řada menších rybníků zcela zanikla a u dalších došlo k podstatnému snížení jejich objemu ačkoliv po roce 1989 byla již řada těchto umělých nádrží obnovena v mnoha oblastech drobné vodní nádrže které mohou zvyšovat biologickou rozmanitost a zlepšují zadržení vody v krajině stále chybějí stav rybníků je v některých případech negativně ovlivňován eutroﬁ zací způsobovanou zatížením vod komunálními odpady částečně též dotací živin splachy ze zemědělských pozemků nevhodnými zásahy do krajiny došlo ke znehodnocení vodních a mokřadních biotopů jako významných krajinných prvků společným působením antropogenních vlivů došlo k takovému poškození sladkovodních ekosystémů že se ichtyoceózy na evropském kontinentě staly nejohroženější skupinou kromě nich jsou však výrazně ohrožena další společenstva vodních organismů druhy vodních živočichů jako například původní druhy raků rak kamenáč austropotamobius torrentium a rak říční astacus astacus nebo perlorodka říční margaritifera margaritifera již vymizely z většiny původních lokalit úmluva o mokřadech majících mezinárodní význam zejména jako biotopy vodního ptactva ramsarská úmluva zavazuje členské země tedy i čr k vymezení alespoň jednoho mezinárodně významného mokřadu na svém území a k jeho účinné ochraně a dále k šetrnému využívání všech mokřadů v české republice je zapsáno do seznamu mezinárodně významných mokřadů celkem 11 lokalit o celkové rozloze 47 212 ha po upřesnění hranic meziná-
rodně významné mokřady ohrožené změnami ekologického charakteru jsou zařazeny do tzv montreux record seznamu ohrožených mokřadů z českých mokřadů byly do seznamu zařazeny dva rybníky na třeboňsku z důvodu intenzivního hospodaření na rybnících a litovelské pomoraví z důvodu ohrožení výstavbou vodovodu pomoraví jehož realizací by došlo k negativnímu ovlivnění nivních ekosystémů v ramsarské lokalitě základním dokumentem ustanovujícím přístup k ochraně povrchových a podzemních vod eu a tedy i čr jako člen-
ského státu je směrnice 2000 60 es ustavující rámec pro činnost společenství v oblasti vodní politiky metoda s t r at e g ie o c h r any c z v indd 84strategie ochrany-cz-v indd 84 2 3 2006 11 13 20
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
85
plnění tohoto dokumentu je záležitostí každého členského státu povinné je dosáhnout stanovených environmen-
tálních cílů nejdůležitější české právní předpisy související s ochranou vodní biodiverzity jsou zákon č 254 2001 sb o vodách a zákon č 102 1963 sb o rybářství iii problémové okruhy
1 špatný ekologický stav vodních a mokřadních ekosystémů způsobený oslabením hydroekologic-
kých funkcí krajiny rozsáhlá exploatace krajiny vedla k plošné a prostorové redukci mokřadů prostřednictvím meliorací a nad-
měrným odběrem povrchové i podzemní vody dochází k velkoplošnému odvodnění což vede k poklesu hladiny podzemní vody a narušení vodního režimu v krajině chybí ripariální vegetace a břehové porosty z důvodů deﬁ citu vody v krajině dochází ke zvyšování úživnosti mokřadů a zrychlení jejich sukcese směrem k terestrickým biotopům nevhodným obhospodařováním dochází k degradaci půdy a jejímu odvodňování častější výskyt povrcho-
vého plošného a soustředěného odtoku způsobuje zvýšenou erozní činnost a následně zanášení vodních těles 2 nedůsledný management ochrany vodních a mokřadních organismů šíření invazních a geograﬁ cky nepůvodních druhů živočichů a rostlin které vytlačují původní druhy absence přirozených predátorů parazitů a chorob má za následek přemnožení oportunních druhů vedoucí k nepřirozené struktuře společenstev masivní cestovní ruch má vliv na přirozenou disperzi a životní cykly vodních organismů nejvýznamnějším dopadem je rušení vodních ptáků v hnízdním období ochrana hydromorfologických složek vodních a mokřadních ekosystémů není dostatečně legislativně ošet-
řena 3 znečištění a změna kvality fyzikálně-chemických složek vodních ekosystémů vyplavováním zásob živin z minulosti a intenzivním hospodařením spojeným s nadměrným používáním umělých hnojiv a pesticidů došlo ke znečištění vodního prostředí což přispělo k procesu eutroﬁ zace nedokončený proces výstavby čistíren odpadních vod těžce odbouratelné syntetické toxické organické látky a těžké kovy jsou z minulosti neustále přítomné ve vodním prostředí i když se jejich obsah neustále snižuje a pohybují se vlivem bioakumulace v tkáních vodních organismů v potravních řetězcích ve vodním prostředí se začínají ve stopových množstvích vyskytovat velmi speciﬁ cké látky například léčiva z odpadních vod ze zdravotnických zařízení komunálních odpadních vod výrazné snížení emisí zejména oxidu siřičitého nepřineslo v horských oblastech v procesu acidiﬁ kace vodních ekosystémů žádné významné zlepšení k čemuž přispívá i velkoplošné odlesnění území 4 fyzické úpravy a destrukce stanovišť vodních a mokřadních druhů organismů regulací kanalizací zatrubňováním napřimováním vodních toků a dalšími technickými zásahy do vod-
ních a mokřadních ekosystémů došlo k destrukci přirozených biotopů zejména zničením přirozených okrajů a vodních toků a nádrží jako biologicky aktivních zón pro samočisticí procesy a rozmanitých hydromorfolo-
gických útvarů míst pro rozvoj vzácných společenstev napřimováním toků v minulosti došlo ke značnému zkrácení říční sítě čr přibližně o jednu třetinu rychlej-
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 85strategie ochrany-cz-v indd 85 2 3 2006 11 13 20
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
86
šímu odtoku vody z krajiny prostorové redukci koryt tůní a ramen a destrukci meandrů nevhodná manipulace s průtoky soustavou hydroregulačních vodních děl odběrem a vypouštěním vody a také splavňování a kolísání vodní hladiny ve vodních nádržích má negativní vliv na míru biodiverzity vodních organismů výstavba vodních děl vedla k přerušení kontinuity toku zdymadly a hrázemi došlo k ovlivnění splavenino-
vého režimu fyzikálně-chemickým změnám a zabránění genetické výměny aktivního a pasivního driftu migraci a přirozené disperzi vodních organismů iv cíle
1 zlepšení ekologického stavu vodních a mokřadních ekosystémů a přirozených hydroekologic-
kých funkcí krajiny udržitelně využívat vodní zdroje v kontextu ekonomických tlaků a globálních změn realizovat revitalizace vedoucí k přeměně vodních a mokřadních ekosystémů k přírodě blízkému stavu zlepšit retenční funkci krajiny diverziﬁ kací využíváním krajiny a krajinných prvků a odstraněním meliorač-
ních úprav v zemědělsky neperspektivních částech krajiny nebránit přirozeným procesům vedoucím k samovolné obnově vodních a mokřadních ekosystémů prosadit v kulturní krajině účinná protipovodňová opatření s využitím přirozených hydroekologických funk-
cí 2 ochrana a management vodních a mokřadních ekosystémů uplatnit plošnou ochranu a zachovat stávající přírodě blízké vodní a mokřadní ekosystémy čr a zastavit jejich devastaci uplatnit meziresortní koordinaci managementu vodních a mokřadních ekosystémů pokračovat v realizaci záchranných programů a provozování odchovných zařízení pro ohrožené druhy vod-
ních rostlin a živočichů s jejich následnou reintrodukcí do volné přírody zabránit dalšímu šíření invazních druhů a geograﬁ cky nepůvodních organizmů a přijmout opatření k ome-
zení stávajících populací těchto druhů v souladu se směrnicí 2000 60 es ustavující rámec pro činnost společenství v oblasti vodní politiky vytvořit národní integrovaný a komplexní systém monitoringu který bude zahrnovat monitoring hydromor-
fologických a biologických složek povrchových vod 3 omezení znečištění a zlepšení kvality fyzikálně-chemických složek vodních a mokřadních eko-
systémů dokončit systém účinného čištění odpadních vod na území české republiky v celostátním měřítku snižovat aplikaci hnojiv a pesticidů a tím podpořit pokles intenzity znečištění z ploš-
ných zdrojů do vodního prostředí snížit rizika znečištění podzemních a povrchových vod ze starých ekologických zátěží a ekologických havá-
rií striktně dodržovat stanovené emisní limity 4 diverziﬁ kace hydromorfologických složek vodních a mokřadních ekosystémů v místech kde to není bezpodmínečně nutné odstranit regulace revitalizovat říční koryta do původního stavu s použitím levných technologií zachovat ve vodních ekosystémech pestré hydromorfologické útvary umožnit jejich vznik existenci a ošet-
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 86strategie ochrany-cz-v indd 86 2 3 2006 11 13 20
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
87
řit jejich ochranu obnovit kontinuitu říční sítě odstraněním nevyužívaných a nefunkčních vodních staveb a zprůchodněním funkč-
ních a potřebných příčných staveb pomocí rybích přechodů tam kde je to možné umožnit kontakt povrchových a podzemních vod a kontakt mezi vodním a terestrickým prostředím propojením niv s toky a umožnit všechny přirozené procesy související s jejich pravidelným zapla-
vováním stanovit ekologicky přijatelné hodnoty rozmezí kolísání pro manipulaci s průtoky prostřednictvím vodních děl 5 omezení negativních vlivů zemědělství a rybářství na vodní a mokřadní ekosystémy udržitelně hospodařit v krajině s použitím zásad správné zemědělské praxe a podporou rozvoje ekologic-
kého zemědělství v kulturní krajině zavést systém opatření proti zabránění procesů eutroﬁ zace eroze a nadměrnému trans-
portu sedimentů realizovat chov ryb za udržitelných ekologických i ekonomických podmínek hospodaření na volných vodách respektovat v rámci selektivního lovu a vysazování hospodářsky významných druhů ryb zájmy ochrany vodních společenstev a ekonomicky nevýznamných druhů vodních organismů b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 87strategie ochrany-cz-v indd 87 2 3 2006 11 13 21
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
88
související dokumenty
zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů
zákon č 254 2001 sb o vodách ve znění pozdějších předpisů
zákon č 99 2004 sb o rybářství ve znění pozdějších předpisů
nařízení vlády č 61 2003 sb o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových a do kanalizací a o citlivých oblastech nařízení vlády č 71 2003 sb o stanovení povrchových vod vhodných pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů a o zjišťování a hodnocení stavu jakosti těchto vod
nařízení vlády č 103 2003 sb o stanovení zranitelných oblastí a o používání a skladování hnojiv a statkových hnojiv střídání plodin a provádění protierozních opatření v těchto oblastech
směrnice 79 409 ehs o ochraně volně žijících ptáků
směrnice 92 43 ehs o ochranu přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin
směrnice 2000 60 es ustavující rámec pro činnost společenství v oblasti vodní politiky
směrnice 78 659 ehs o kvalitě sladkých povrchových vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení za účelem podpory života ryb
směrnice 91 676 ehs o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů nitrátová směrnice směrnice 91 271 ehs o čistění městských odpadních vod celoevropská strategie biologické a krajinné rozmanitosti
úmluva o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva ramsarská úmluva bernská úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin volně žijících živočichů a přírodních stanovišť
úmluva evropské hospodářské komise o ochraně a využívání hraničních vodních toků a mezinárodních jezer
dohoda o mezinárodní komisi pro ochranu labe
úmluva o spolupráci pro ochranu a únosné zatížení dunaje
dohoda o mezinárodní komisi pro ochranu odry program revitalizace říčních systémů
program péče o krajinu
program drobných vodohospodářských akcí
chytil j hakrová p hudec k husák š jandová j pellantová j eds 1999 mokřady české republiky pře-
hled vodních a mokřadních lokalit čr český ramsarský výbor mikulov 327 s chytrý m kučera t kočí m eds 2001 katalog biotopů české republiky agentura ochrany přírody a krajiny čr praha 304 s rozhodnutí v 2 zpráva o implementaci programu činností vnitrozemských vodních ekosystémů
rozhodnutí iv 4 stav a trendy biologické diverzity vnitrozemských vodních ekosystémů a možnosti ochrany a udržitelného rozvoje
rozhodnutí vi 2 biodiverzita vnitrozemských vodních ekosystémů
rozhodnutí vii 4 biodiverzita vnitrozemských vodních ekosystémů
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 88strategie ochrany-cz-v indd 88 2 3 2006 11 13 21
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
89
v horské oblasti i úvod do problematiky
horské oblasti jsou důležitým zdrojem vody energie a biologické rozmanitosti zdrojem klíčových zásob bohatství jako např nerostných látek lesních a zemědělských produktů a rekreačních možností horské ekosystémy jsou nejen unikátní samy o sobě ale rovněž jako ekosystémy ve kterých je možno nalézt rozmanité a zároveň prolínající se lesní vodní a travinné ekosystémy rozmanitost rostlinných a živočišných dru-
hů navíc podmiňuje izolovanost jednotlivých pohoří která je příčinou vysokého endemismu hory se navíc staly útočištěm pro mnohé druhy jež ztratily vhodné podmínky pro život v důsledku degradace prostředí horské ekosystémy jsou ohroženy zrychleně postupující půdní erozí sesuvy a rychlým úbytkem přirozeného pro-
středí ﬂ ory a fauny a genetické různorodosti úpadek tradičních vědomostí obyvatel horských oblastí vede ve většině horských oblastí k environmentální degradaci proto správné nakládání s přírodními zdroji a socio-ekono-
mický rozvoj jejich obyvatel zasluhuje okamžité zásahy a opatření7 tento požadavek je též zmíněn v dokumentu mezinárodní spolupráce pro udržitelný rozvoj horských oblastí přijatý na světovém summitu udržitelného rozvoje v johannesburgu v roce 2002 přibližně 10 světové populace je přímo závislá na zdrojích nacházejících se v horských oblastech avšak mnohem větší procento populace horské oblasti využívá či je navštěvuje ii současný stav horské oblasti se v české republice rozkládají především v pohraničních oblastech čech moravy a slezska jedi-
nečné přírodní i historicko-ekologické faktory v českých pohořích jsou důsledkem biogeograﬁ cké a geopolitické polohy na kontaktu starých hercynských a mladých západokarpatských hor v sousedství velehorských alp a záro-
veň s otevřením do uherské nížiny nejvyšším pohořím čr jsou krkonoše s nejvyšší horou sněžkou 1602 m n m pohoří která alespoň jedním vrcholem převyšují hranici 1000 m n m vrcholů je 582 zabírají plochu 10 tisíc km2 což je 12 7 rozlohy čr horské oblasti české republiky jsou členěny do čtyř vegetačních výškových stupňů submontánní montánní subalpínský a alpínský avšak pouze ve třech pohořích krkonoše hrubý jeseník králický sněžník se vyvinulo přirozené bezlesí nad horní hranicí lesa alpínský stupeň z hlediska geobiodiverzity české republiky je nepochybně nejvýznamnější složitý komplex vysokohorských a severských ekosystémů nad horní hranicí lesa v krkonoších tzv arkto-alpinská tundra mezi významné a nej-
ohroženější ekosystémy vyskytující se v horských oblastech čr patří zejména ekosystémy subalpínských prame-
nišť přechodových rašelinišť a vrchovišť či ekosystémy ledovcových jezer8 z hlediska ekologické hydrologické a stabilizační funkce jsou rovněž důležité i lesní ekosystémy a pro svou ekologickou hospodářskou a rekreační funkci společenstva významných horských luk z pohledu socioekonomického jsou horské oblasti zároveň marginálními oblastmi se všemi z toho plynoucími důsledky téměř 60-70 horských oblastí má statut zvláště chráněného území viz kapitola ochrana in situ 7 agenda 21 kapitola 13 péče o křehké ekosystémy udržitelný rozvoj horských oblastí
8 řada je chráněna ramsarskou úmluvou b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 89strategie ochrany-cz-v indd 89 2 3 2006 11 13 21
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
90 iii problémové okruhy
1 vnášení nepůvodních rostlinných a živočišných druhů do přirozených a poplopřirozených horských ekosysté-
mů např při rekultivacích prostřednictvím dopravních prostředků či v důsledku turistického ruchu viz kapitola invazní druhy 2 nevhodně provedené rekultivace a opravy cest a jiných míst s použitím geologického materiálu alochtonního původu eutroﬁ zace půdy a následná změna rostlinných společenstev a na ně vázaných živočišných druhů 3 eutroﬁ zace a chemizace terestrického i akvatického prostředí vlivem přísunu alochtonních látek z bodových liniových i plošných zdrojů znečišťování viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy 4 absence hospodaření stejně jako příliš intenzivní zemědělské hospodaření podporující nástup invazních a expanzivních druhů rostlin a rychlou druhovou degradaci lučních společenstev 5 snížená druhová skladba a zhoršený zdravotní stav lesů 6 vysoké stavy spárkaté zvěře ohrožení cenných mokřadních ekosystémů nadměrná disturbance vegetace lavinových svahů v ledovcových karech neúměrné poškozování lesní vegetace rušení některých živočichů apod viz kapitola lesní ekosystémy 7 intenzivní cestovní ruch výstavba areálů sjezdového a klasického lyžování stavba předimenzovaných rekre-
ačních objektů budování infrastruktury na úkor přirozených stanovišť zvýšená hluková a světelná zátěž rušení živočichů zvýšený sešlap veškeré souvislosti s novými sportovními aktivitami skialpinismus sněžná vozidla paragliding horská kola apod a rostoucí intenzita dopravy viz kapitola doprava cestovní ruch 8 zásahy do hydrologických poměrů drenáže rýhy po nevhodném přibližování dřeva regulace toků hluboké odvodnění nebo naopak zamokření některých lokalit umělé zasněžování sjezdových tratí které mohou přispět ke zrychlování odtoku a napomoci vzniku povodní viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy 9 rozpad a destrukce tradičních způsobů života místních obyvatel a hospodářských činností v rámci horských ekosystémů související se změnou socioekonomických a kulturních vzorců vyhasínání tradičního způsobu života a vylidňování horských oblastí nástup městského obyvatelstva převážně na komerčních základech iv cíle
1 omezit a zmírnit negativní jevy jako hlavní hrozby horské biologické rozmanitosti ochránit a kde je to možné obnovit původní horskou biodiverzitu podporovat udržitelné využívání přírodních zdrojů či udržování genetické rozmanitosti horských oblastí především prostřednictvím ochrany a podpory tradičních znalostí a činností roz-
hodnutí vii 27 2 monitorovat vývoj biodiverzity horských ekosystémů rozhodnutí vii 8 se zacílením na globální změny klima-
tu rozhodnutí vii 15 na jejich zdravotní stav populační dynamiku autochtonních populací rostlin a živočichů posilování početnosti vybraných populací a na invazní druhy zvýšenou pozornost výzkumu a aktivní péči věnovat všem endemickým a biogeograﬁ cky významným populacím viz kapitola monitoring a indikátory 3 používat přednostně geograﬁ cky původní populace jako zdrojové populace pro další využití při zalesňování a rekultivace s využíváním vhodných zejména biologických meliorací s cílem úpravy chemismu půd 4 udržitelně obhospodařovat nelesní polokulturní a kulturní ekosystémy kosením pastvou rozhodnutí vii 27 v závislosti na managementových potřebách jednotlivých populací a společenstev viz kapitola travinné ekosystémy 5 eliminovat nadměrné vnášení cizorodých látek způsobujících nepřirozenou acidiﬁ kaci a eutroﬁ zaci z globál-
ních regionálních a lokálních zdrojů znečišťování viz kapitola změna klimatu zamezit nadměrné vnášení che-
mických látek při lesnickém a zemědělském melioraci hnojení a vápnění s t r at e g ie o c h r any c z v indd 90strategie ochrany-cz-v indd 90 2 3 2006 11 13 22
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
91
6 zabránit zalesňování přirozeně bezlesých prostorů arkto-alpinské tundry např kary prameniště lokality s výskytem významných periglaciálních tvarů podporovat postupné zvyšování podílu stanovištně původních dru-
hů 7 hospodaření management zaměřit na změnu druhové a prostorové výstavby lesů směřující k přirozenému stavu upřednostňovat přírodě blízký způsob lesního hospodaření nelikvidovat doupné a všechny odumřelé stro-
my preferovat maloplošné a podrostní hospodaření při péči o lesní ekosystémy používat šetrné technologie s cílem minimalizovat negativních dopady na přírodní prostředí rozhodnutí vi 22 8 usměrňovat a regulovat cestovní ruch sportovní aktivity turistické cesty nově vznikající sportovní areály horolezectví doprovodná infrastruktura a dopravu do méně citlivých zranitelných a ochranářsky méně význam-
ných oblastí v souladu se zásadami udržitelného cestovního ruchu ve zranitelných ekosystémech viz kapitola cestovní ruch rozhodnutí vii 14 v územích kde se vyskytují živočišné druhy citlivé na stresující faktory vytvá-
řet klidové oblasti s omezením vstupu turistů a omezením dalších vlivů 9 redukovat narušování krajinného rázu horské krajiny výstavbou vertikálních staveb např stožáry mobilních operátorů vysílače větrné elektrárny stožáry umělého osvětlení včetně vlivu světelného znečišťování 10 veškerý rozvoj horských oblastí důsledně usměrňovat zpracováváním územně plánovací dokumentace která odpovídá principům udržitelného rozvoje a únosnosti prostředí viz kapitola regionální politika a územní plánová-
ní 11 podporovat přeshraniční spolupráci při ochraně biodiverzity pohraničních pohoří agenda 21 b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi xii s t r at e g ie o c h r any c z v indd 91strategie ochrany-cz-v indd 91 2 3 2006 11 13 22
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
92
související dokumenty
chapin f s iii et körner c eds 1995 arctic and alpine biodiversity patterns causes and consequences sprin-
ger-verlag berlin heidelberg
chytrý m kučera t kočí m eds 2001 katalog biotopů české republiky aopk praha 307 stran
čihař m 2002 naše hory nakladatelství cesty praha 300 stran
communication of the european commission to the http europa eu int comm environment docum 9842sm htm - council and to the parliament on a ec biodiversity strategy convention on biological diversity mountain biological diversity
hora j marhoul p urban t 2002 natura 2000 v čr návrh ptačích oblastí česká společnost ornitologická 200 s http www tisicovky cz 0_menu galerie htm
international partnership for sustainable development in mountain regions an outcome of the world summit on sustainable development wssd http www mtnforum org resources library ipsdm03a htm
jeník j 1997 the diversity of mountain life in b messerli & j d ives eds mountains of the world p 199 - 231 the parthenon publish group new york london
jeník j et al 2001 biodiverzita udržitelný rozvoj horských oblastí zpráva o submodulu 2a5 projektu undp k udržitelnému rozvoji české republiky vytváření podmínek 17 pp jeník j et hampel r 1991 die waldfreien kammlagen des altvatergebirges geschichte und ökologie mssgv stuttgart 104 jeník j štursa j 2003 vegetation of the giant mountains central europe ecological studies vol 167 in nagy l grabherr g körner ch thompson d b a eds alpine biodiversity in europe pp 47-51
macarthur r et wilson e o 2001 the theory of island biogeography monographs in population ecology princeton univ press princeton 203 pp moldan b 1993 konference osn o životním prostředí a rozvoji management press praha
price m f 1995 mountain research in europe overview of mab research from the pyrenees to siberia man & the biosphere series vol 14 unesco paris 230 pp soukupová l et al 1995 arctic alpine tundra in the krkonoše the sudetes opera corcontica 32 vrchlabí 5 88 štursa j 1997 nelesní vegetace krkonoš a její management správa krkonošského národního parku vrchlabí 69 stran
treml v banaš m 2000 alpine timberline in the high sudeties acta universitatis carolinae geographica praha 35 83 99 agenda 21 kapitola 13 péče o křehké ekosystémy rozhodnutí vii 27 biologická diverzita hor
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 92strategie ochrany-cz-v indd 92 2 3 2006 11 13 22
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
93
vi regionální politika a územní plánování i úvod do problematiky
regionální politika je zaměřena především na harmonizaci a vyvážení rozvoje jednotlivých regionů snížení rozdílů mezi úrovní jejich rozvoje a aktivaci rozvojového potenciálu regionů mezi její strategické na životní prostředí orien tované cíle patří rozvoj multifunkčního zemědělství podpora mimoprodukčních funkcí lesa zlepšení cel-
kového stavu životního prostředí v regionech a začlenění hledisek životního prostředí do rozhodování resortů s významnými vlivy na životní prostředí základními nástroji regionální politiky jsou plošné a regionální podpůrné programy významný koncepční nástroj regionální politiky představuje institut územní plánování územní plánování je orientováno na územní a časovou koordinaci všech konkrétních záměrů na využití území veřejných i soukromých a ochranu jeho hodnot včetně kvalitního životního prostředí cílem územního plánování je harmonické využívání území které vytváří územní podmínky pro přiměřený rozvoj a zároveň s ohledem na příští generace zajišťuje aby nebyly nad přípustnou míru čerpány přírodní zdroje poškozováno životní prostředí snižo-
vána biologická rozmanitost regenerační schopnost přírody a redukováno kulturní bohatství nástroji územního plánování jsou územně plánovací podklady např urbanistická studie územně plánovací dokumentace územní plán velkého územního celku územní plán obce regulační plán a institut územního rozhodování česká republika je na základě ústavního zákona č 347 1997 sb o vytvoření vyšších územních samosprávných celků rozdělena na 14 krajů ty odpovídají statistickým jednotkám nuts 3 v porovnání s průměrem nuts 2 eu tj jednotkami které jsou podporovány dotacemi ze strukturálních fondů eu jsou kraje menší co do počtu obyva-
tel 2 5krát a co do rozlohy 4krát proto bylo nutno pro zajištění porovnatelnosti údajů za oblasti v čr s oblastmi stejné úrovně v eu vytvořit sdružené kraje tzv oblasti na úrovni nuts 2 počet obyvatel takto vytvořených 8 územních jednotek je vyšší než 1 milion klasiﬁ kace nuts la nomenclature des unités territoriales statis-
tiques se využívá ke statistickému monitorování a k analýzám sociální a ekonomické situace v regionech a pro potřeby přípravy realizace a hodnocení regionální politiky ii současný stav
v současné době existuje významný rozpor v regionálních vývojových tendencích v biodiverzitě a ekonomice meziregionální ekonomické rozdíly jsou velmi silně polarizovány mezi prahou na straně jedné a zbytkem repub-
liky na straně druhé odlišnosti mezi ostatními regiony po vyloučení prahy nejsou již tak zřetelné rozdíly však rostou na subregionální úrovni jak v rámci krajů tak i okresů z pohledu ekonomického rozvoje existuje osa západ - východ kdy východní a severovýchodní oblasti země jsou méně rozvinuté než oblasti západní na hypotetické čáře která prochází přes karlovy vary prahu brno zlín vývojové tendence stavu biodiverzity jeví takřka opač-
nou tendenci ve vztahu k tendencím ekonomickým velká část zvláště chráněných území a zemědělských oblastí leží v ekonomicky marginálních regionech s tím souvisí i rozdílné problémy životního prostředí v prosperujících oblastech a v ekonomicky marginálních regionech základními nástroji umožňujícími ovlivňovat biodiverzitu jsou územní plán a dotační programy v rámci operačních programů a fondu soudržnosti u všech projektů spoluﬁ nan-
covaných ze strukturálních fondů a fondu soudržnosti je podmínkou jejich realizace v souladu se směrnicemi o ptácích a stanovištích nepoškození vzácného přírodního prostředí spadajícího do soustavy natura 2000 přímým nebo nepřímým vlivem b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 93strategie ochrany-cz-v indd 93 2 3 2006 11 13 22
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
94
v důsledku dotačních titulů přestává být v současné době problémem neobhospodařování půdy v marginálních oblastech stále však zůstává problematická malá rozmanitost hospodářských a zemědělských činností vykoná-
vaných v plošně převažujících velkých zemědělských podnicích v centrech ekonomického růstu stále roste tlak na zábor zemědělské půdy ve prospěch staveb k vývojovým tren-
dům patří také ekonomická marginalizace některých oblastí s se silně poškozeným prostředím týká se zejména oblastí postižených těžbou uhlí v územních plánech obcí lze biodiverzitu ovlivňovat především pomocí regulativů ve kterých jsou stanoveny přípustné podmíněně přípustné a nepřípustné způsoby využití každé jednotlivé plochy regulativy respektují všechny limity využití území jako například zvláště chráněná území významné krajinné prvky územní systémy ekologické stability úses přírodní parky památné stromy a dřeviny rostoucí mimo les lesní pozemky apod při zpracovávání územně plánovací dokumentace dochází k vymezování změnám a k zpřesňování územních systémů ekologické stability úses které jsou významným nástrojem pro zajištění podmínek pro uchování a zvýšení biodiverzity úses je zpracován ve třech propojených úrovních nadregionální regionální a místní nadregionální úses je součástí navrhované celoevropské ekologické sítě peen územně plánovací dokumen-
tace pokrývá v současné době ve formě územních plánů velkých územních celků většinu území čr jiná situace nastává u územních plánů obcí zde lze konstatovat že čím jsou obce menší tím méně často disponují relevant-
ním územním plánem nebo projednanou urbanistickou studií určité změny v přístupu péči o krajinu přináší ratiﬁ kace evropské úmluvy o krajině ta je významným meziná-
rodním právním nástrojem který je určen k ochraně péči a plánování pro všechny typy krajiny v evropě vyzývá evropské státy k péči o krajinu a její plánování ve vlastní legislativě úmluva se vztahuje na všechny typy krajiny a to od značně původní až po zcela poškozenou každá země která se stala smluvní stranou úmluvy by na svém území měla provést inventarizaci a hodnocení krajiny z hlediska její vzácnosti rozsahu a speciﬁ ckých hodnot aby bylo možné naplnit závazky vyplývající z evropské úmluvy o krajině měly by být v čr vytvořeny odpovídající kapacity kromě celoplošně působících nástrojů jsou určité instituty regionálního rozvoje soustředěny do speciﬁ ckých regi-
onů z hlediska ochrany biodiverzity je důležitá zejména kontinuita přeshraniční ochrany přírody např v národních parcích krkonoše šumava podyjí české švýcarsko dále také euroregiony které mají možnost cíleně bez ohledu na státní hranici podporovat aktivity zlepšující životní prostředí v současné době je takových regionů na území české republiky celkem 13 iii problémové okruhy
1 neexistence nebo neaktuálnost územně plánovací dokumentace v řadě menších obcí 2 malá diverzita zemědělských a doplňkových hospodářských činností v marginálních venkovských územích 3 rozsáhlé zábory zemědělské půdy ve prospěch zastavěných ploch na perifériích větších měst bez ohledu na dlouhodobý vývoj této krajiny její ekologicko-stabilizační estetické a rekreační funkce jsou řešené zpravidla formou změn územně plánovací dokumentace časté změny územně plánovací dokumentace zapříčiňují ztrátu jejího koncepčního charakteru 4 nedostačující mechanismy pro zachování a obnovu skladebných prvků úses na všech jeho úrovních pomalé tempo komplexních pozemkových úprav snižující možnosti realizace úses s t r at e g ie o c h r any c z v indd 94strategie ochrany-cz-v indd 94 2 3 2006 11 13 23
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
95
5 nejednotnost zpracování územně plánovacích podkladů generelů místních úses která ztěžuje jejich použití v územně-plánovací dokumentaci špatná dostupnost těchto generelů 6 při plánování a realizaci liniových staveb dochází ke kolizím se skladebnými částmi úses aniž by bylo vždy zajištěno odpovídající technické nebo projekční řešení tohoto střetu 7 územní plánování neřeší využití území na základě stanovení ekologické únosnosti krajiny pro dané typy eko-
nomických aktivit 8 využití nezastavěného území je v územně plánovací dokumentaci někdy řešeno formálně není kladen stejný důraz na nezastavěné a zastavěné území 9 chybí hlubší přístup k plánovaní krajiny evropská úmluva o krajině zatím nebyla plně zohledněna v právním správním a hospodářském prostředí čr iv cíle
1 podporovat zpracování strategických rozvojových dokumentací na všech úrovních 2 posílit nástroje na podporu udržitelného rozvoje venkovských oblastí používat takové nástroje které mají příznivý vliv na životní prostředí 3 podporovat šetrné formy cestovního ruchu 4 podporovat a chránit krajinný ráz území a jeho prvky jakou jsou např osamělé stromy zelené pásy podél silnic a cest mokřady a drobné vodní nádrže a toky 5 posílit nástroje podporující opětovné využití starých průmyslových zón brownﬁ elds 6 chránit krajinné prvky přírodního charakteru v zastavěných územích 7 urychlit realizaci komplexních pozemkových úprav 8 realizovat chybějící skladebné části úses 9 omezovat fragmentaci krajiny způsobenou migračními bariérami 10 zapojit do územního plánování nové způsoby hodnocení únosnosti a zranitelnosti krajiny a ochranu hodnot krajinného rázu 11 v plném rozsahu realizovat závazky vyplývající pro čr z evropské úmluvy o krajině b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 95strategie ochrany-cz-v indd 95 2 3 2006 11 13 23
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
96
vii doprava i úvod do problematiky
doprava patří v současné době k nejrychleji se rozvíjejícím oblastem hospodářství růst přepravních výkonů a roz-
voj dopravní infrastruktury se stávají jedním z hlavních ohrožujících faktorů pro biodiverzitu výstavba dopravní infrastruktury má za následek úbytek přírodních stanovišť její existence má nepříznivý vliv na přirozenou migraci živočichů provoz na dopravních cestách způsobuje přímé ztráty živočichů a přispívá ke znečištění prostředí exis-
tence infrastruktury v krajině ve spojení s provozem na ní je příčinou fragmentace prostředí otázkám dalšího rozvoje dopravy v čr se věnuje několik koncepčních a strategických dokumentů např dopravní politika české republiky návrh rozvoje dopravních sítí v české republice do roku 2010 a dalších které jsou tč ve stadiu zpraco-
vání otázce vlivu dopravy na životní prostředí se věnují také hlavní státní dokumenty v oblasti ochrany životního prostředí například státní politika životního prostředí státní program ochrany přírody a krajiny čr a další ii současný stav celková hustota dopravních sítí i celkové přepravní výkony v české republice v současnosti odpovídají průměrům zemí západní evropy hustota silnic v čr je srovnatelná s ostatními státy eu většina silnic mimo nejvýznamnější tahy je však ve špatném technickém stavu regionální a místní silniční infrastruktura je v oblasti technického rozvoje i údržby zanedbaná což nepříznivě ovlivňuje životní prostředí i bezpečnost provozu hustota dálnic a rych-
lostních silnic je výrazně nižší než ve většině zemí západní evropy jejich současná délka čr činí cca 50 cílového stavu viz usnesení vlády č 631 1993 u většiny dříve realizovaných staveb nebyly obvykle dopady na biodiverzitu především bariérový efekt a následná fragmentace prostředí dostatečně zohledňovány v posledních letech nastává však v tomto směru významný pozitivní obrat regionální a lokální železniční síť je ve srovnání s okolními zeměmi mimořádně hustá díky dlouhodobě zanedbá-
vané údržbě je však zastaralá a ve vztahu k environmentálně žádoucímu poměru přepravních výkonů jen omezeně využitelná v rámci modernizace železniční sítě je počítáno s existencí čtyř železničních tranzitních koridorů z nichž dva jsou již modernizovány hlavním rizikem tohoto záměru z hlediska biodiverzity je opět výrazný bariérový efekt prohlubující fragmentaci prostředí v dalších letech je nutné očekávat v dopravní infrastruktuře rozšiřování sítě dálnic a rychlostních silnic a modernizaci ostatních dopravních cest to může přinášet výrazné negativní dopady na biodiverzitu zároveň ale i dobrou možnost vhodným řešením negativní vliv dopravy minimalizovat pro účely civilní letecké dopravy se využívá 9 veřejných letišť s mezinárodním oprávněním a 59 vnitrostátních veřejných letišť převážně pro veřejnou osobní dopravu vzhledem k tomu že letecká doprava je v posledním desetiletí nejprogresivněji se rozvíjejícím oborem osobní dopravy je nutné počítat s modernizací hlavních letišť a případně s jejich rozšiřováním vnitrozemská vodní doprava se provozuje na labsko vltavské vodní cestě vzhledem k předpokládaným výkonům a významu vodní dopravy se nepředpokládá výrazné zvyšování rozsahu splavněných úseků další možnosti rozvoje vnitrozemské vodní plavby je nutné hledat zejména v modernizaci a zvyšování efektivnosti s t r at e g ie o c h r any c z v indd 96strategie ochrany-cz-v indd 96 2 3 2006 11 13 23
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
97 iii problémové okruhy rizika dopravy ve vztahu k biodiverzitě lze rozdělit do tří skupin a vliv výstavby infrastruktury 1 přímá ztráta přírodních stanovišť záborem pozemků dopravní infrastruktura představuje plošně významnou část území čr řadu staveb nelze díky požadovaným parametrům realizovat bez trvalého ale i dočas-
ného záboru přírodních stanovišť včetně biotopů zvláště chráněných a ohrožených druhů při výstavbě dopravní infrastruktury může docházet k dočasnému poškozování stanovišť v rámci technologie výstavby 2 šíření geograﬁ cky nepůvodních druhů podél dopravních cest jde zejména o výsadby a výsevy nepů-
vodních druhů podél komunikací nepůvodní druhy rostlin a živočichů se mohou začít chovat invazně s nepřízni-
vým dopadem na původní společenstva b vliv provozu 1 usmrcování živočichů provozem pro některé skupiny živočichů mohou přímé ztráty způsobené dopravou limitovat přežívání druhu v oblasti 2 nepřímé důsledky změny okolních stanovišť znečištěním rušením doprava je významným zdro-
jem emisí včetně oxidů dusíku zvýšená depozice dusíku ohrožuje celoplošně zejména společenstva živinami chudých stanovišť kde způsobuje významné změny druhové skladby rušení dopravou může způsobit vymizení citlivých druhů živočichů v okolí dopravních cest 3 neúmyslné zavlékání geograﬁ cky nepůvodních druhů podél dopravních cest nepůvodní druhy rostlin a živočichů se mohou začít chovat invazně s nepříznivým dopadem na původní společenstva c vliv existence infrastruktury ve spojení s provozem na ní 1 fragmentace prostředí a populací rozčlenění původně souvislé krajiny nepřekonatelnými bariérami např oplocenými komunikacemi má za následek vznik malých izolovaných populací které nejsou schopné dlou-
hodobě samostatně existovat fragmentace prostředí dopravní infrastrukturou je dnes považována za faktor limi-
tující přežívání řady živočišných druhů 2 rušení živočichů provozem zejména hlukem může mít vliv na živočišná společenství jejich migrací mimo ohrožené lokality iv cíle 1 stanovit směry rozvoje dopravy a dělby přepravní práce ve prospěch šetrných druhů dopravy a s respektová-
ním ekologické únosnosti území na principech udržitelného rozvoje 2 maximálně šetřit zachovalá přírodní území při navrhování nových dopravních staveb dostupnými prostředky předcházet nadměrné fragmentaci prostředí a usmrcování živočichů provozem budovat přechody a koridory pro pohyb zvířat přes komunikace 3 dostupnými opatřeními omezovat zavlékání nepůvodních druhů podél dopravních cest spopk čr 4 systematicky omezovat nepříznivé dopady dopravy na prostředí a omezovat rušivé vlivy provozu 5 stavby sloužící plavbě na tocích realizovat pouze za předpokladu že nebudou představovat vznik migračních b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 97strategie ochrany-cz-v indd 97 2 3 2006 11 13 244
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
98
bariér ohrožení nebo zničení přírodních stanovišť a biotopů chráněných a ohrožených druhů postupně realizovat akční plán výstavby rybích přechodů na splavněných úsecích toků 6 podporovat ekologicky šetrné formy dopravy včetně dalšího rozvoje vhodně situovaných cyklostezek spžp 7 postupně doplňovat zařízení pro zprůchodnění stávajících komunikací pro volně žijící živočichy související dokumenty
dopravní politika české republiky
návrh rozvoje dopravních sítí v české republice do roku 2010
strategie regionálního rozvoje české republiky
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 98strategie ochrany-cz-v indd 98 2 3 2006 11 13 244
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
99
viii energetika i úvod do problematiky
negativní dopady na životní prostředí a tedy i na biodiverzitu se v evropě v důsledku energetických přeměn během 90 let 20 století snížily opatření na zvýšení energetické efektivity a širší využívání obnovitelných zdrojů sice stále napomáhají určitému snižování dopadů na životní prostředí přesto bude nutné mnohem intenzivnější úsilí zejména s ohledem na emise plynů přispívajících ke změně klimatu energetika se svými emisemi podílí na změnách které vedou ke změně klimatu tento negativní přínos je způsoben převážně emisemi oxidu uhličitého s přispěním dalších škodlivin možné dopady změny klimatu na biodiverzitu jsou ale stále předmětem dohadů a scénářů které se neustále mění s postupem vědeckého poznání celkové emise skleníkových plynů se v evropě v období mezi roky 1990 a 1999 snížily a to zejména z důvodů ekonomických obtíží a restrukturalizace v zemích střední a východní evropy podle odhadů eea životní prostředí v evropě třetí kolo hodnocení 2003 je možné se domnívat že se opět zvýší jakmile se ekonomiky jednotlivých zemí zotaví kromě nepřímých dopadů na biodi-
verzitu způsobených emisemi a imisemi škodlivin ionizujícího i neionizujícího záření z energetických zařízení má energetika i přímé dopady na biodiverzitu také zařízení využívající obnovitelné zdroje energie je nutné navrhovat a provozovat s ohledem na ochranu přírody ii současný stav
energetika je v čr zodpovědná za 42 emisí co2 deset nejvýznamnějších elektráren a tepláren na fosilní paliva nese odpovědnost za drtivý podíl emisí znečišťujících látek souhrnně možno uvést že od roku 1990 do 1999 došlo přes určité dílčí výkyvy k celkovému poklesu o 26 6 oproti roku 1990 v roce 2000 i 2001 pak došlo k nárůstu emisí oproti roku 1999 o 4 3 hlavní příčinou tohoto nárůstu byl fakt že v důsledku rostoucího vývozu elektřiny a ceny zemního plynu došlo ve výrobě elektřiny a hlavně tepla ke zvýšení spotřeby tuhých fosilních paliv energetický systém je založený na využívání fosilních a jaderných paliv struktura spotřeby primárních energetic-
kých zdrojů je z hlediska životního prostředí krajně nepříznivá podíl tuhých fosilních paliv na této spotřebě činí 53 tomu odpovídají vysoké emise škodlivin a tomu úměrná zátěž životního prostředí a ohrožení biodiverzity obnovitelné zdroje energie oze se na spotřebě primárních energetických zdrojů podílejí zhruba 2 6 na výrobě elektřiny cca 3 4 oze se uplatňují především při produkci tepla 75 přičemž jde hlavně o biomasu ve struk-
tuře výroby elektřiny z oze převládá výroba ve vodních elektrárnách 97 přičemž dvě třetiny z tohoto množství připadají na velké vodní elektrárny 3 připadají na výrobu ve větrných a fotovoltaických elektrárnách značný podíl prozatím dosažené redukce emisí připadá na celkový pokles výkonnosti hospodářství v období počát-
ku transformačního procesu v letech 1990 1993 nikoli na zavádění moderních energeticky úsporných techno-
logií a zařízení liniové energetické stavby mohou přímo negativně působit na živočichy zákon č 114 92 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů stanovuje proto podmínky pro každého kdo buduje nebo rekonstruuje nad-
zemní vedení vysokého napětí nadzemní vedení musí být opatřeno ochrannými prostředky které účinně zabrání usmrcování ptáků elektrickým proudem b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 99strategie ochrany-cz-v indd 99 2 3 2006 11 13 244
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
100
k energetickému hospodářství v širším slova smyslu pak můžeme přiřadit i těžbu surovin s výraznými dopady na krajinný ráz kdy dochází k nevratným změnám v krajině orientace energetiky na využívání domácích zásob hně-
dého uhlí a uranu způsobila problémy se zahlazováním následků těžby uhlí těžby uranových rud a jejich zpraco-
vání vznikají obrovské odtěžené plochy pro které je nutné připravovat plány jejich opětného začlenění do krajiny viz kapitola nerekultivované plochy česká republika není svou geograﬁ ckou polohou a přírodními podmínkami optimální pro zásadně převažující využívání některého z obnovitelných zdrojů energie proto je nutné v závislosti na místních podmínkách využívat jak větrných vodních tak solárních a elektráren na biomasu podíl obnovitelných zdrojů energie zdrojů na spotřebě primárních energetických zdrojů je nízký 2 6 přístupo-
vou smlouvou k eu se čr zavázala ke zvýšení tohoto podílu na 6 v roce 2010 a ke zvýšení podílu elektřiny z oze na spotřebě ve výši 8 v témže roce při snaze o zvyšování podílu obnovitelných zdrojů energie je však v někte-
rých případech opomíjen možný negativní vliv využívání těchto zdrojů na biodiverzitu a to na všech třech úrovních při neuváženém přístupu může totiž docházet k degradaci biotopů k jejich fragmentaci která vede k izolovanosti populací a ke ztrátě ekologických funkcí krajiny větrné elektrárny jsou v některých případech navrhovány zcela bez ohledu na krajinný ráz migrační trasy ptáků či jejich hnízdiště od roku 1990 realizovaly české podniky řadu investičně náročných opatření na snížení znečištění ovzduší něk-
teré z projektů modernizace českých elektráren a tepláren odsíření denitriﬁ kace byly realizovány za zahraniční investiční a technické pomoci přes nepochybný úspěch čr byť dosažený pasivním způsobem v plnění závazků redukce skleníkových plynů podle kjótského protokolu kjóto 1997 je skutečností že čr je po vstupu do eu zemí jejíž produkce skleníkových plynů na obyvatele resp hrubý domácí produkt hdp je jednou z nejvyšších v rozšířené eu z toho vyplývá že existuje reálné nebezpečí že česká republika promešká příležitost v podobě nastartování žádoucích trendů snižo-
vání emisí skleníkových plynů z energetických procesů a bude mít vážné obtíže v plnění nových závazků prioritami energetické politiky eu jsou bezpečnost energetická efektivnost a využití obnovitelných zdrojů iii problémové okruhy 1 v čr nejsou nastartovány trendy směřující k redukci emisí skleníkových plynů je proto možné očekávat růst těchto emisí úměrný růstu hdp české hospodářství spotřebovává na jednotku hdp 1 7x více energie než státy eu tím zatěžuje životní prostředí emisemi více než je s ohledem na stav techniky nevyhnutelně nutné externality spojené s využíváním fosilních a jaderných paliv nejsou internalizovány dochází tedy k umělému znevýhodňování obnovitelných zdrojů energie 2 vlivy větrných elektráren ve na biodiverzitu lze redukovat na vlivy na ptactvo přímé zraňování ptáků lze odhadovat podobně jako u vzdušných vedení elektřiny nebo stožárů vysílačů mnohem podstatnější je rušivé působení ve některé druhy ptáků se vyhýbají ve do okruhu až 500 m od ve negativně reagují druhy citlivější na antropické změny v prostoru dochází k ovlivnění tahu ptáků zvětšující se rozměry ve vedou k většímu vlivu na ptactvo 3 vodní elektrárny představují překážku pro migraci ryb i bezobratlých živočichů problémy vznikají také při zajišťování minimálních průtoků ve vodních tocích a může docházet k ovlivnění hladiny podzemní vody 4 pěstování energetických plodin se s ochranou přírody vylučuje pouze v některých chráněných územích nebo jejich částech existují však rizika u nově zaváděných druhů rostlin určených pro technické účely z hlediska jejich s t r at e g ie o c h r any c z v indd 100strategie ochrany-cz-v indd 100 2 3 2006 11 13 25
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
101
možného obtížně kontrolovatelného šíření rovněž riziko používání ochranných chemických prostředků a hnojiv za účelem vysoké produkce biomasy z hlediska znečištění vod apod 5 nevhodná konstrukce stožárů elektrických vedení vysokého napětí je příčinou četných úmrtí zejména dravých ptáků vzhledem k množství jsou elektrická vedení vysokého napětí jedním z podstatných faktorů podílejících se na úbytku těchto druhů jakkoliv výstavba nových vedení již podléhá normě zohledňující ochranu ptactva 6 nekoordinované povolování výstavby malých vodních elektráren jejich výstavba v rozporu se schválenou dokumentací špatně prováděná manipulace s vodou jsou příčinou vážného poškození řady významných úseků říčních toků spočívající zejména ve vytvoření nepřekonatelných překážek na vodních tocích pro vodní organismy a vysychání koryta hlavního vodního toku v suchých obdobích roku což má za následek vyhynutí řady organismů v dotčených úsecích toků iv cíle
1 snižování emisí skleníkových plynů které mají dopad na všechny složky přírody 2 zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie na spotřebě energie pomocí nejlepší dostupné technologie s dopro-
vázené zvyšováním spolehlivosti a bezpečnosti dodávek v decentralizovaných systémech zásobování energiemi při současném vyloučení negativního dopadu na přírodu a krajinu a se zohledněním ekonomických kritérií 4 podpořit realizace opatření v rámci národního programu na zmírnění dopadů změny klimatu v čr viz kapitola změna klimatu 5 usměrňovat výstavby zařízení využívající obnovitelné zdroje energie vymezení oblastí vhodných pro výstavbu ve z těchto lokalit vyřadit zvláště chráněných území chko národní parky maloplošná zchú mokřady mezi-
národního významu a soustavy natura 2000 a území kde vedou migrační cesty ptáků a netopýrů případně tvoří regionálně významný biotop zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů vymezení toků kde budování mve nepředstavuje zásadní zásah do ekosystému a tam kde tento druh zdroje energie představuje reálné nebezpečí výrazného negativního ovlivnění ekosystému vodního toku a populací vodních obratlovců a bezobratlých od budo-
vání mve upustit 6 zajistit minimalizování environmentálních rizik při využívání biomasy jako zdroje energie udržitelnost pro-
dukce biomasy dodržování ekologických limitů při využívání zbytkové biomasy klest při lesních těžbách apod princip předběžné opatrnosti při zavádění nových plodin minimalizace užívání chemických ochranných prostředků a hnojiv při produkci využívat technologie minimalizující tato rizika a umožňující udržitelné využívání přírodních zdrojů 7 dodržovat manipulační řády a stanovené minimální průtoky ve vztahu k vodní energetice a při výstavbě malých vodních elektráren ponechat dostatek vody ve vodních tocích zajistit migrační průchodnost vodních toků při výstavbě a rekonstrukcích staveb na tocích sloužících k výrobě energie 8 zavést na základě implementované směrnice 2003 96 es o daních energetických výrobků a elektřiny ﬁ skál-
ně neutrální ekologickou daňovou reformu s možností uplatnit následně pod kontrolou plné nebo částečné osvo-
bození od daně nebo sníženou úroveň zdanění na ekologicky šetrné energetické produkty a elektřinu 9 ovlivnit vnitřní trh s elektřinou a plynem zohledňováním environmentálních priorit a umožněním volby doda-
vatele environmentálně vyrobené elektřiny a bioplynu s cílem podpory využívání obnovitelných zdrojů 10 zabezpečovat energetická zařízení vůči poškozování živých organismů např opatření proti poranění ptactva na elektrorozvodných zařízeních b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 101strategie ochrany-cz-v indd 101 2 3 2006 11 13 25
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
102
ix cestovní ruch i úvod do problematiky
zdravé a kvalitní životní prostředí představuje základní podmínku pro rozvoj cestovního ruchu který se v součas-
nosti stává jedním z nejvýznamnějších socio-ekonomických a kulturních fenoménů společnosti naší doby cestov-
ní ruch může napomáhat takovému rozvoji který stabilizuje ráz a funkce místní krajiny a má udržitelný charakter na druhou stranu může způsobit prostorovou kvalitativní a sociální degradaci krajiny popřípadě tuto degradaci urychlit to ve svém důsledku často vede ke snižování biologické a kulturní rozmanitosti proto je nezbytně nutné rozvoj cestovního ruchu usměrňovat takovým způsobem aby byly sníženy nepříznivé negativní dopady a umocňo-
vány pozitivní vlivy na složky biodiverzity cestovní ruch je podle wto omt světové organizace cestovního ruchu možno chápat jako aktivity osob cestu-
jících do míst mimo jejich obvyklé prostředí nebo pobývajících v těchto místech ne déle než jeden rok za účelem trávení volného času podnikání či jiným účelem udržitelný cestovní ruch vychází z udržitelných vzorců výroby a spotřeby napomáhá ochraně i obnově ekosystémů a zdravému životnímu stylu v souladu s přírodou podílí na vytváření pracovních příležitostí pro místní obyvatele a respektuje i podporuje jejich kulturu a zájmy a dodržuje mezinárodní zákony ochrany životního prostředí9 dopady cestovního ruchu na biodiverzitu mohou být negativní neutrální a dokonce i pozitivní masově a k životnímu prostředí nešetrně provozovaný cestovní ruch svým infrastukturálním zázemím dodávkami souvi-
sejících nezbytných produktů a samotným chováním návštěvníků zpravidla vytváří dlouhodobě neúnosný tlak na místní ekosystémy jde o ohrožování biodiverzity buď přímým poškozováním ﬂ óry a fauny ze strany návštěv-
níků sběr sešlap usmrcování rušení atd nebo nepřímo jejich nároky na komfort navštíveného místa zejména výstavba komunikací sjezdovek lanovek ubytovacích a stravovacích kapacit sportovišť atd která vede k ničení či alespoň poškozování habitatů fauny i ﬂ óry mj díky světelnému tepelnému a hlukovému znečištění i fragmen-
taci okolní krajiny naopak uvědomělý či dokonce odborně orientovaný cestovní ruch často vede nejen k úsilí o uchování stavu daných ekosystémů ale v případě jejich určitého stupně narušení i ke zvýšené snaze o jejich navrácení do původního přirozeného stavu poradní orgán cbd pro vědecké technické a technologické záležitosti sbstta ve spolupráci unep a wto omt vypracoval materiál zásady pro aktivity související s udržitelným rozvojem cestovního ruchu a biologickou diver-
zitou na území zranitelných ekosystémů dále jen zásady historická pozorování ukazují že samoregulace sektoru cestovního ruchu směrem k udržitelnému užívání biolo-
gických zdrojů bývá úspěšná jen v naprosto ojedinělých případech rozhodnutí v 25 je třeba uznat a podporovat udržitelný cestovní ruch včetně ekoturismu jakožto životaschopné odvětví s významným potenciálem přispívat k ochraně biodiverzity i jejímu udržitelnému využívání rozhodnutí vi 14 9 wttc wto agenda 21 for the travel and tourism industry wttc london 1995
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 102strategie ochrany-cz-v indd 102 2 3 2006 11 13 25
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
103 ii současný stav
reakcí na dosavadní převážně konzumně a masově orientovaný cestovní ruch je rozvoj tzv alternativních směrů cestovního ruchu přičemž mezi nejvýznamnější a z hlediska biodiverzity nejpříznivější patří ekoturismus jedná se o environmentálně odpovědný cestovní ruch který závisí na existenci a zachování biodiverzity protože je rozvíjen především v přírodně zajímavých a hodnotných lokalitách a oblastech v širším pojetí jde spíše o pří-
stup ﬁ losoﬁ i cestování než o jednu z forem cestovního ruchu jehož podstatou je vyhraněný zájem návštěvníků o poznávání přírody a zároveň o aktivní podíl na její ochraně resp na udržitelném rozvoji navštívené oblasti tento typ cestovního ruchu se netýká jen zvláště chráněných částí přírody ale také zemědělsky využívané krajiny okolí umělých vodních nádrží apod v současné době se strategické materiály k zajištění ekologicky šetrného cestovního ruchu připravují současný cestovní ruch má v české republice na rozdíl např od rakouska či švýcarska masový a konzumně ori-
entovaný charakter upřednostňován je zpravidla krátkodobý zisk před dlouhodobou strategií udržitelného využí-
vání potenciálu území a jeho biodiverzity v koncepční rovině je však zřetelná snaha obrátit se k mezinárodním environmentálně příznivým trendům což je zřejmé z cílů koncepce státní politiky cestovního ruchu mmr 2002 dále jen kspcr státní politiky životního prostředí mžp 2004 dále jen spžp i státního programu ochrany přírody a krajiny čr mžp 1998 dále jen spopk čr negativní vlivy cestovního ruchu na složky životního prostředí komplexní narušování ekosystémů zejména horských viz kapitola horské ekosystémy - narušování stanovišť místních druhů viz kapitola ochrana in situ vliv na změny v jejich mortalitě či reprodukčním chování narušování vegetačního i půdního krytu viz kapitola travinné a horské ekosystémy - narušování stability svahů eutroﬁ zace vody a půdy narušování regenerační schopnosti ekosystémů a fragmentace krajiny narušování biokoridorů v některých případech i biocenter erozní činnost sešlap antropická i antropogenní eroze zvyšování rychlosti přirozené eroze sběr a poškozová-
ní přírodnin narušování populací změna skladby dřevin zavlékání alochtonních druhů rostlin expanze invazních druhů land use nevhodně lokalizovaná i provedená výstavba infrastruktury cestovního ruchu zejména
výstavba lyžařských areálů na územích s druhově bohatými ekosystémy související znečištění vody ovzduší a půdy světelné tepelné a hlukové znečištění exhalace a vibrace na příjezdových komunikacích znečišťování půdy a čerpání místních zdrojů zejména vody management - prodlužování zimní sezóny umělým zasněžováním odlesňování výstavba cest nevhodné trasování neukázněný pohyb turistů v terénu vybočování zkracování zdvojování tras - nepovolené horolezectví paragliding či vodáctví kanoistika rafting používání motorových člunů nevhodné chování návštěvníků zejména hlučnost nerespektování návštěvnického řádu v chráněných územích zejména nepovolené táboření lov či rybaření nadměrná velikost jejich skupin či jejich časové i prostorové koncentrace použité dopravní prostředky nadměrný podíl silniční individuální dopravy vzhledem k využívání veřejné hromadné zejména železniční dopravy - doprava na nezpevněných cestách a doprava off-road neznalost přírodních hodnot a zákonitostí ekosystémů neochota respektovat principy udržitelného chování v přírodě nedostatečná znalost a tedy i aplikace principů udržitelného provozování služeb cestovního ruchu v ekologicky zranitelných územích - nedostatečná stimulace soukromého sektoru k udržitelnému využívání biodiverzity pro rozvoj cestovního ruchu často i nedostatečná vybavenost pracovníků správních úřadů k takové stimulační činnosti
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 103strategie ochrany-cz-v indd 103 2 3 2006 11 13 25
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
104 iii problémové okruhy 1 v některých územích negativní environmentální vlivy cestovního ruchu v současné době výrazně převažují zatímco potenciál pozitivního působení cestovního ruchu na životní prostředí není dostatečně aktivován 2 uplatňování principů environmentálně šetrného cestovního ruchu je v současné době nedostatečně osvětově metodicky ekonomicky i legislativně podpořeno a vázne především na nepochopení dlouhodobých souvislostí vztahu cestovního ruchu a biodiverzity jakožto jeho zdroje i svébytné hodnoty 3 negativní vlivy cestovního ruchu na přírodní složky životního prostředí viz rozhodnutí v 25 možné dopady cestovního ruchu na biodiverzitu část ii viz box výše iv cíle
1 usilovat o zkvalitnění a rozvoj infrastruktury pro ekologicky šetrné formy cestovního ruchu a uchování a zvy-
šování kvality životního prostředí a udržitelného rozvoje tak aby místní obyvatelé proﬁ tovali z udržitelného rozvoje cestovního ruchu především ve smyslu pracovních příležitostí a sdílení výhod vyplývajících z udržitelného užívání biodiverzity pro účely cestovního ruchu přičemž hlavní roli by zde měly hrát malé případně středně velké podniky rozhodnutí v 25 kspcr spopk čr 2 podporovat udržitelné formy cestovního ruchu zejména ekoturismus jakožto důležitý mechanismus pro zachování a udržitelné užívání biodiverzity tak aby podporoval odpovědné chování ze strany návštěvníků i posky-
tovatelů služeb cestovního ruchu i místní populace rozhodnutí v 25 kspcr spžp spopk čr 3 podporovat ekologicky šetrnou dopravu zejména v chráněných krajinných oblastech a národních parcích kspcr spžp spopk čr 4 ve zvýšené míře využívat potenciál následujících přínosů udržitelně provozovaného a rozvíjeného cestovního ruchu zejména ekoturismu pro zachování biodiverzity tvorba zdrojů pro ﬁ nancování ochrany biodiverzity zejména ve zvláště chráněných územích tvorba environmentálně příznivých alternativ pro ekonomiky obyvatel chráně-
ných území ekonomické opodstatnění pro existenci či rozšiřování chráněných území tvorba environmentálně orientované poptávky po využívání potenciálu chráněných území nástroj environmentální výchovy a stimulace soukromého sektoru k ochraně biodiverzity 5 rozvinout spolupráci ochrany přírody a rozvoje cestovního ruchu za účelem vytvoření nabídky ekologicky šetrných produktů cestovního ruchu kspcr 6 stimulovat poptávku po ekologicky šetrných produktech cestovního ruchu kspcr spžp spopk čr 7 vytvořit jasnou strategii rozvoje ekoturismu který by zajistil plnou a efektivní participaci a dlouhodobé pří-
jmové příležitosti místním obyvatelům rozhodnutí v 25 8 z územního hlediska bude klíčové zaměřit se na snižování negativních dopadů a aktivaci potenciálu pozitivní-
ho působení ekologicky šetrného cestovního ruchu v lokalitách soustavy natura 2000 a horských ekosystémech české republiky s t r at e g ie o c h r any c z v indd 104strategie ochrany-cz-v indd 104 2 3 2006 11 13 26
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
105
související dokumenty
the berlin declaration on biological diversity and sustainable tourism international conference of environment ministers on biodiversity and tourism 6 8 march 1997 berlin berlínská deklarace o biologické rozmanitosti a udržitelném cestovním ruchu integrating biodiversity into the tourism sector best practice guidelines hector ceballos-lascurain 2001 koncepce státní politiky cestovního ruchu na období 2002 2007 mmr 2002
rezoluce rady z 22 12 1986 o lepším sezónním a geograﬁ ckém rozložení cestovního ruchu 86 c340 01 european charter for sustainable tourism in protected areas evropská komise 1991 evropská charta udržitelného cestovního ruchu v chráněných oblastech směrnice rady z 23 11 1995 o sběru statistických informací v oblasti cestovního ruchu 95 57 es stanovisko výboru regionů k politice rozvoje agroturistiky v regionech eu 95 c210 17 agenda 21 for the travel and tourism industry wto wttc and earth council 1996 agenda 21 pro cestovní ruch a turistický průmysl rozhodnutí 7 zasedání valného shromáždění osn a komise osn pro udržitelný rozvoj new york 19 -30 dubna 1999 č 7 3 tourism and sustainable development cestovní ruch a udržitelný rozvoj e cn 17 1999 které doporučuje vládám členských zemí osn aby zpracovaly koncepce strategie a plány pro udržitelný rozvoj cestovního ruchu rozhodnutí požaduje aby tyto koncepční materiály byly zpracovány za účasti všech klíčových aktérů v oblasti cr a vycházely z agendy 21 přijaté členskými státy osn v r 1992 guide for local authorities on developing sustainable tourism” wto omt 1998 guidelines development of national parks and protected areas for tourism wto omt 1992 charter for sustainable tourism world conference on sustainable tourism lanzarotte 1995 tourism ecotourism and protected areas the state of nature-based tourism around the world and guidelines for its development ed hector ceballos-lascurain iucn 1996 global code of ethics for tourism wto omt 1999 globální etický kodex cestovního ruchu sustainable development of tourism a compilation of good practices” wto omt 2000 sustainable tourism and natura 2000 guidelines initiatives and good practices in europe seca 2001 unep principles on implementation of sustainable tourism unep 2001 deﬁ ning measuring and evaluating carrying capacity in european tourism destinations” b4-3040 2000 294577 mar d2 final report ek 2001 biological diversity and tourism draft guidelines for activities related to sustainable tourism development and biological diversity unep cbd sbstta 8 11 zásady pro aktivity související s udržitelným rozvojem cestovního ruchu a biologickou diverzitou na území zranitelných ekosystémů tourism and biodiversity mapping tourism’s global footprint conservation international 2003 rozhodnutí v 25 biodiverzita a cestovní ruch rozhodnutí vi 14 biodiverzita a cestovní ruch rozhodnutí vii 14 biodiverzita a cestovní ruch
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 105strategie ochrany-cz-v indd 105 2 3 2006 11 13 26
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
106
x změna klimatu a biodiverzita i úvod do problematiky
klima je deﬁ nováno jako průměrný dlouhodobý stav atmosféry v určité geograﬁ cké oblasti v pojetí rámcové úmluvy osn o změně klimatu je změna klimatu deﬁ nována jako změna klimatických charakteristik ovlivněná činností člověka výslednou změnu však ovlivňuje i přirozená variabilita klimatu obě tyto složky nelze od sebe vzájemně oddělit a za současného stavu poznání je nelze ani s dostatečnou přesností kvantiﬁ kovat hovoříme-li proto o důsledcích změny klimatu na změny biologické rozmanitosti je třeba vzít v úvahu výslednici obou těchto složek dostupné vědecké poznatky a dosavadní zkušenosti ukazují na vzájemnou úzkou propojenost této úmluvy s úmlu-
vou o biologické rozmanitosti což vedlo v roce 2002 k vypracování technického dokumentu mezivládního panelu osn pro změnu klimatu ipcc 10 v globálním měřítku lidská činnost i v minulosti vyvolávala a i nadále bude vyvolávat změny v biologické rozmanitosti prostřednictvím změn ve využívání a charakteru krajiny znečišťová-
ním půdy vody a atmosféry přechodem k intenzivněji obhospodařovaným ekosystémům zvýšenou orientací na městské systémy intenzivnějším využíváním rostlinných a živočišných druhů zaváděním geograﬁ cky nepůvodních živočišných i rostlinných druhů do nového prostředí zcela aktuální otázkou současnosti je do jaké míry může změna klimatu přirozená i antropogenní zvýšit či omezit ztráty biologické rozmanitosti jak v nejbližším období tak i v delším časovém horizontu přestože středoevropské ekosystémy nejsou změnou klimatu tolik zranitelné jako např korálové útesy mang-
rovy nebo suché oblasti přesto představují účinky dlouhodobých změn klimatu významný faktor ohrožení všech typů ekosystémů změna klimatu může mít dopad na šíření invazních druhů a udržitelné využívání biodiverzity v obhospodařovaných ekosystémech nedostatečně pružné ekosystémy ohrožené ztrátou biodiverzity nemusí snést přídavnou zátěž v podobě změny klimatu což se může projevit i v zajištění ekosystémových služeb jako produkce potravin to jsou hlavní důvody proč je třeba se zaměřit na otázky vzájemné provázanosti obou úmluv se zdůrazněním regionálních speciﬁ k ii současný stav
podle výsledků národního klimatického programu čr11 existují poznatky o možných dopadech změny klimatu na jednotlivé sektory lidské činnosti projevují se zejména ve změnách hydrologické bilance režimu povrchových i podzemních vod zásobních objemů vodních nádrží a v kvalitě povrchových vod viz kapitola vodní a mokřadní ekosystémy projevy těchto změn jsou sice v detailech i jednotlivých povodích odlišné nicméně základní změny hydrologického procesu mají v regionálním měřítku obdobný charakter jelikož se zmenšuje jarní přímý odtok z tání i celoroční základní odtok je výsledkem značný pokles celkového 10 climate change and biodiversity ipcc technical paper v ipcc 2002 76 pp 11 scénáře změny klimatu na území české republiky a odhady dopadů klimatické změny na hydrologický režim sektor zemědělství sektor lesního hospodářství a na lidské zdraví v čr národní klimatický program čr sv 32 praha 2002
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 106strategie ochrany-cz-v indd 106 2 3 2006 11 13 277
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
107
odtoku z povodí po celý rok výjimku tvoří zimní období kdy vlivem vyšších teplot dochází k menší akumulaci sněhu současné scénáře klimatické změny ukazují na snížení dotace podzemní vody a následného poklesu zásob podzemní vody což se výrazně projevuje snížením minimálních průtoků v tocích změna klimatu může přímo ovlivňovat rozšíření rostlinných a živočišných druhů včetně invazních druhů zejména snížením dostupnosti vodních zdrojů a zmenšením životního prostředí zejména druhů vázaných na vodní prostře-
dí významnou úlohu sehrává i urychlení nástupu jednotlivých fenologických fází prodlužování vegetačního obdo-
bí změněné migrační podmínky živočišných druhů a uspíšení období kladení vajec např u některých ekonomicky významných škůdců v lesnictví či zemědělství by mohlo vést až k výskytu jejich dalších generací v řadě případů jsou pozorované změny konsistentní s již známými biologickými odezvami na klimatické podmínky protože jednotlivé druhy prvotně reagují na změnu klimatu zejména migrací a až následně genetickou adapta-
cí mohou ekosystémy svoje složení strukturu a funkci postupně měnit podle doposud vypracovaných scénářů budou např listnaté stromy pronikat hlouběji do jehličnatých lesů a lesy smíšené se budou samovolně rozšiřovat jehličnany budou spíše ubývat většina klimatických scénářů ukazuje např na posun boreálních lesů až o několik stovek kilometrů směrem k severu rovněž naznačují že podmínky pro pěstování naší nejdůležitější polní plodiny pšenice ozimá budou ve výškách kolem 600 m n m obdobné jako jsou v současnosti ve výškách 300 m n m samostatnou oblastí jsou účinky nárůstu koncentrace co2 v atmosféře které se projeví vyšší intenzitou fotosyn-
tézy což může vést za podmínky dostatku vláhy ke zvýšení produkce biomasy rozmanitost stanovištních podmínek i relativně široký vějíř scénářů očekávané klimatické změny nedávají v našich podmínkách možnost jednoznačného a hlavně jednoho společného určení dopadů změny klimatu na biodiverzitu a proto je i přijetí jednoho typu opatření nereálné obecně je pro čr možné konstatovat že aktuální scénáře očekávají jisté oteplení prodloužení vegetačního období změnu distribuce srážek nedostatek vláhy z důvodů zvýšené evapotranspirace a zvýšený výskyt extrémních klimatických jevů přirozené ekosystémy budou ovlivněny ústupem jedněch druhů a šířením jiných druhů včetně patogenních a invazních druhů ve vektorech narůstající zeměpisné šířky a nadmořské výšky vzhledem k mozaikovosti a malé rozloze areálů čr lze očekávat výrazné změny až zánik některých původních ekosystémů bez ohledu na jejich polohu v rámci čr oteplení stimuluje migraci živočišných druhů obhospodařované umělé ekosystémy budou ohroženy zejména v nižších oblastech čr kde je již nyní limitujícím faktorem dostupnost vody a kde je možné očekávat významný výskyt stávajících i nově migrujících patogenů otázkám změn klimatu ve vztahu k biodiverzitě se státní program ochrany přírody a krajiny čr 1998 ani státní politika životního prostředí v takové míře nevěnují jedinou dobře analyzovanou problematikou je snižování emisí skleníkových plynů zatím však bez užší návaznosti na dopady na biodiverzitu iii problémové okruhy
1 možné dopady klimatické změny na biodiverzitu jsou odhadovány pouze na základě scénářů vypracovaných prvotně pro hospodářské ekosystémy a nikoliv pro biodiverzitu a zemědělství 2 neexistuje integrovaný monitorovací systém postihující změny biodiverzity ve vztahu ke změně klimatu zejména distribuce druhů a změny struktury a funkce biotopů významných z hlediska ochrany biodiverzity viz b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 107strategie ochrany-cz-v indd 107 2 3 2006 11 13 277
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
108
kapitola výzkum 3 změny ve využívání půdy a opatření ke zmírňování klimatické změny nejsou s ochranou biodiverzity dostateč-
ně provázány 4 dopady změn klimatu vystaví rostlinné i živočišné druhy nutnosti čelit novým konkurentům nemocím a invaz-
ním druhům 5 v horských oblastech povedou zvýšené teploty k vertikálním posunům biotických a kryosférických zón s následným ovlivněním hydrologického cyklu 6 v důsledku prodloužení vegetačního období a vyšších teplot bude docházet k redistribuci živočišných a rost-
linných druhů s možností jejich případného vyhynutí či zániku celých ekosystémů např vysokohorských obdob-
ně budou postiženy i některé unikátní ekosystémy např travinné ekosystémy a mokřady 7 změna klimatu bude doprovázena zvyšující se variabilitou meteorologických jevů nárůst extrémních meteo-
rologických událostí může z pohledu biodiverzity znamenat významný zásah do všech typů přirozených i hospodář-
sky využívaných ekosystémů 8 riziko přívalových dešťů záplav a povodní narůstá a je zároveň doprovázeno i vzrůstající erozí půdy negativní projevy jsou pozorovány zejména v členitějším terénu a na dolních tocích řek změněné teplotní a hydrologické podmínky ohrozí složení vodních ekosystémů i výskyt na vodu vázaných rostlin a živočichů 9 změna klimatických podmínek vyvolá v zemědělství potřebu pěstování nových plodin a odrůd a potřebu zavlažovaní v lesnictví potřebu zabývat se otázkami změny dřevinné skladby v souvislosti s narůstající činností patogenů a rozpadem smrkových porostů v nižších oblastech a změnami způsobu hospodaření v souvislosti s pro-
pady uhlíku iv cíle komplexní ochrana klimatického systému země je zpracována pro čr v národním programu na zmírnění dopadů změny klimatu usnesení vlády čr č 187 2004 mezi cíle pro ochranu a udržitelné využívání biodiverzity vzhledem ke změně klimatu patří 1 podporovat výzkum dopadů změny klimatu a jeho zvýšené variability na biodiverzitu a zpětné vazby ekosysté-
mů na změnu klimatu 2 odhadnout potenciál ochrany a udržitelného využití biodiverzity při adaptačních opatřeních připravovaných ke snížení dopadů změny klimatu 3 podporovat postupné zavádění vhodných adaptačních opatření zejména ve výše uvedených vybraných sekto-
rech a odhady ekonomických nákladů 4 odhadnout možné dopady opatření na zvyšování propadů emisí skleníkových plynů výsadba nových lesních celků intenzivnějšího využívání biomasy jako paliva výsadba plantáží rychle rostoucích dřevin a podpory výstav-
by malých vodních elektráren změny lokálních průtoků na malých vodních tocích na biodiverzitu 5 vypracovat a sjednotit příp modiﬁ kovat soubor adaptačních opatření na změnu klimatu za účelem minimali-
zace negativních dopadů na biodiverzitu 6 podporovat význam zvláště chráněných území a ekologických sítí zejména úses pro migraci složek biodiver-
zity 7 prohloubit vzájemné interakce rámcové úmluvy osn o změně klimatu a úmluvy o biologické rozmanitosti v kontextu udržitelného rozvoje jak v měřítku mezinárodní spolupráce tak zejména v měřítku národním či regio-
nálním s t r at e g ie o c h r any c z v indd 108strategie ochrany-cz-v indd 108 2 3 2006 11 13 277
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
109
související dokumenty
rámcová úmluva osn o změně klimatu http unfccc int resource docs convkp conveng pdf kjótský protokol k rámcové úmluvě osn o změně klimatu http unfccc int resource docs convkp kpeng pdf mezivládní panel pro změnu klimatu ipcc http www ipcc ch climate change and biodiversity ipcc tp http www chmi cz nkp nkp html národní program na zmírnění dopadů změny klimatu v čr htttp www env cz www klima nsf národní klimatický program čr http www chmi cz nkp nkp html
scénáře změny klimatu na území čr a odhady klimatické změny na hydrologický režim sektor zemědělství sektor lesního hospodářství a na lidské zdraví v čr kolektiv nkp sv 32 praha 2002
ad hoc technical expert group on biological diversity and climate change helsinki finland 10 14 6 2003 http www biodiv org rozhodnutí vii 15 změna klimatu a biodiverzita
b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 109strategie ochrany-cz-v indd 109 2 3 2006 11 13 277
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
110
xi mezinárodní spolupráce i úvod do problematiky
pro mezinárodní ochranu biologické rozmanitosti je úmluva o biologické rozmanitosti cbd celosvětově chápána jako nejdůležitější úmluva smluvními stranami se stala naprostá většina členských zemí osn a také evropská společenství es účinné naplňování cbd se neobejde bez spolupráce s jinými mezinárodními mnoho-
strannými úmluvami zaměřenými na určitou otázku péče o biodiverzitu z důvodu značně široké problematiky kterou cbd pokrývá od problematiky genetické rozmanitosti až po otázky rozmanitosti ekosystémové je na každém státu aby si v této problematice našel priority a ty naplňoval v prosinci 2001 byla ustavena společná kontaktní skupina jlg tří mezinárodních úmluv cbd unccd a un-
fccc v péči o biodiverzitu v globálním měřítku se osvědčila realizace společných pracovních programů nebo pracovních plánů mezi cbd a některými úmluvami např ramsarská úmluva unccd cms kdy se využije často dlouholetých praktických zkušeností těchto úmluv a současně se podpoří úsilí unep gestor mezinárodních mno-
hostranných smluv o životním prostředí aby se co nejvíc členských států osn stalo jejich smluvními stranami v podstatě totéž platí i pro spolupráci s odbornými institucemi a programy osn pro cbd fao agrobiodiver-
zita unesco chráněná území výchova vzdělávání a informování veřejnosti unff lesní biodiverzita ipcc globální změna klimatu csd jinými mezinárodními mezivládními organizacemi oecd světová banka apod a nevládními organizacemi zvláštní pozornost je věnována i politicky ožehavé spolupráci se světovou obchodní organizaci wto důležitou roli hraje též soukromý sektor a další zainteresované strany a to jak v globálním tak kontinentálním a národním měřítku na globální úrovni usiluje strategický plán schválený 6 zasedáním konference smluvních stran o určení nespor-
ných priorit při realizaci cbd skutečně účinná spolupráce všech zainteresovaných stran v celostátním celoevrop-
ském a globálním měřítku i v rámci eu při naplňování cbd je o to naléhavější že značně ambiciózní cíle přijaté na vrcholných politických fórech zasedání evropské rady göteborg září 2001 6 zasedání konference smluvních stran cbd haag duben 2002 wssd 2002 5 konference ehk životní prostředí pro evropu není možné dosáh-
nout bez výraznějšího úsilí a dosud uplatňovaným způsobem business as usual ii současný stav po r 1989 se čsfr později čr postupně stala smluvní stranou všech mezinárodních vícestranných dohod týka-
jících se v různém rozsahu biologické rozmanitosti mezi ně patří úmluva o ochraně mokřadů majících význam především jako biotopy vodního ptactva ramsarská úmluva 1971 úmluva o ochraně evropské fauny a ﬂ ory a jejích stanovišť bernská úmluva 1979 úmluva o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů bonnská úmluva cms 1979 a v jejím rámci uzavřené regionální dohody úmluva osn o boji proti desertiﬁ kaci v zemích postižených velkým suchem nebo desertiﬁ kací zejména v africe úmluva o desertiﬁ kaci unccd 1992 úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijí-
cích živočichů a rostlin cites washingtonská 1973 úmluva o světovém dědictví unesco 1972 dalšími mnohostrannými mezinárodními úmluvami kterými je čr smluvní stranou a z nichž vyplývají závazky k ochraně biodivezity jsou např rámcová úmluva osn o změně klimatu unfccc 1992 úmluva osn s t r at e g ie o c h r any c z v indd 110strategie ochrany-cz-v indd 110 2 3 2006 11 13 28
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
111
o mořském právu unclos 1982 vídeňská úmluva na ochranu ozónové vrstvy 1985 montrealský protokol o látkách které poškozují ozónovou vrstvu 1987 rotterdamská úmluva o postupu před-
chozího souhlasu v mezinárodním obchodu s některými chemickými látkami a přípravky na ochranu rostlin pic 1998 stockholmská úmluvu o perzistentních organických polutantech 2001 úmluva ehk osn o ochraně a užívání hraničních vodních toků a mezinárodních jezer 1992 úmluva o ochra-
ně a únosném využívání dunaje 1994 dohoda o mezinárodní komisi pro ochranu labe 1990 dohoda o mezinárodní komisi pro ochranu odry před znečištěním 1996 mezinárodní smlouva o rostlinných genetických zdrojích významných pro výživu a zemědělství fao 2001 přistoupení k těmto úmluvám bohužel v mnoha případech nastalo bez toho aby k naplňování závazků z nich vyplývajících byly vytvořeny ne-li optimální pak alespoň nezbytné kapacity na centrální úrovni byly mezinárodní závazky od doby vzniku ministerstva zajišťovány odborem ochrany přírody mžp kapacitně však bylo toto zajištění nedostatečné v roce 2003 byl na mžp ustaven samostatný odbor mezinárodní ochrany biodiverzity který je kontaktním místem a odborným garantem většiny úmluv v ochraně přírody a biodiverzity v gesci mžp vlastní mezinárodní aktivity podporující naplňování cbd v čr zajišťují i další resorty zejména ministerstvo zemědělství především spolupráce s fao zapojení do ministerské konference o ochraně lesů v evropě ministerial conference on the protection of forests in europe mcpfe resortní výzkumné instituce univerzity akademie věd čr soukromý sektor a v neposlední řadě i nevládní organizace mezinárodní spolupráce se dále úspěšně rozvíjí v přeshraniční oblasti původně pod záštitou okresů dnes krajů jedná se zpravidla o spolupráci v menším měřítku v podobě konkrétních projektů čr se začátkem 90 let 20 století stala příjemcem ﬁ nanční metodické odborné a další pomoci za zahraničí věnované zlepšení stavu životního prostředí většinou měla podobu nejrůznějších projektů školících kurzů a pře-
dávání zkušeností a poskytovaly ji vlády členských států eu es jako celek usa a další hospodářsky vyspělé země mezinárodní mezivládní a nevládní organizace nevládní organizace některých států a soukromé fondy a nadace s postupným rozvojem parlamentní demokracie a tržního hospodářství a se vstupem čr do oecd prosinec 1995 se pozice čr začala měnit z postavení příjemce uvedené pomoci v jejího předpokládaného dárce od člena organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj oecd se očekává že se bude ﬁ nančně podílet na rozvojové pomoci v lednu 2002 vzala vláda čr na vědomí koncepci zahraniční rozvojové pomoci české republiky na období let 2002 2007 se zaměřením na omezení chudoby a životní prostředí v méně vyspělých zemích světa udržitelným rozvojem iii problémové okruhy 1 nejsou dosud vytvořeny dostatečné kapacity pro naplňování závazků vyplývajících z mezinárodních mnoho-
stranných smluv 2 závazky z těchto mezinárodních úmluv a smluv relevantní pro čr dosud nebyly plně identiﬁ kovány 3 meziresortní a mezioborová spolupráce v otázkách kompetencí a zodpovědnosti v mezinárodní spolupráci není dostatečně funkční a provázaná 4 státní instituce nevládní organizace univerzity a ostatní instituce nejsou dostatečně informovány o mezi-
národních úmluvách a aktivitách aktivity nejsou vzájemně provázány a mnohdy dochází k dublování úsilí nebo naopak vznikají mezery v plnění závazků 5 projekty zahraniční rozvojové pomoci jsou v současné době omezeny na aktivity se zaměřením na geologii chybí orientace na problematiku ochrany biodiverzity 6 nízká osvěta a informovanost prostřednictvím mezinárodních dokumentů a publikací v českém jazyce b
i ii iii iv v vi vii viii ix x xi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 111strategie ochrany-cz-v indd 111 2 3 2006 11 13 28
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
112
7 chybí vyhodnocování naplňování závazků vyplývajících z mezinárodních aktivit není veden celkový přehled o jednotlivých aktivitách a činnostech a jejich výstupech a dalším vývoji 8 v některých případech nejsou přesně rozděleny kompetence pro naplňování závazků vyplývajících z meziná-
rodních úmluv v opačném případě dochází k resortismu 9 povědomí veřejnosti o jednotlivých mezinárodních úmluvách a ostatních mezinárodních dohodách je nízké chybí podpora pro prosazování závazků iv cíle 1 vytvořit odpovídající kapacity pro naplňování závazků vyplývajících z mezinárodních mnohostranných úmluv dohod a protokolů zaměřených na ochranu biologické rozmanitosti na udržitelné využívání jejích složek a na rovnoprávné a spravedlivé rozdělování zisků vyplývajících z využívání genetických zdrojů včetně postupů soudobé biotechnologie s důrazem na meziresortní spolupráci a provázanost s dokumenty schválenými na úrovni es 2 pro naplňování výše uvedených závazků využívat ve větší míře dvoustranných mezinárodních dohod 3 pokračovat ve spolupráci s příslušnými mezinárodními nevládními organizacemi a programy působícími v globálním a celoevropském měřítku 4 podporovat zapojení státních institucí i nevládních organizací do vhodných mezinárodních projektů programů a iniciativ včetně těch které se zabývají bioinformatikou a do projektů komunikace výuky a vzdělávání 5 vyčlenit část rozvojové pomoci čr na podporu naplňování cbd v zemích-příjemcích jako nedílné součásti udržitelného rozvoje a to jak formou konkrétních projektů tak odbornou a metodickou podporou při vytváření kapacit kupř podpora gti v souladu s 6 rámcovým programem es pro výzkum 6 informovat nejširší veřejnost i cílové skupiny obyvatelstva o závazcích čr vyplývajících z legislativy es i jed-
notlivých mezinárodních mnohostranných smluv zabývajících se péčí o biodiverzitu zejména cbd a získávat podporu pro skutečné naplňování těchto závazků 7 čr jako členský stát eu se proto bude muset v nejbližší budoucnosti soustředit i na reálné nikoli formální naplňování těchto priorit platných pro eu jako celek dosažení tohoto cíle je jen těžko myslitelné bez skutečně meziresortního a mezioborového přístupu vytvoření odpovídajících kapacit a dostatečné politické podpory 8 využít a dobudovat fungující informační systém cbd chm který umožní výměnu a sdílení informací o mezi-
národní spolupráci na mezinárodní národní regionální i lokální úrovni související dokumenty
úmluva o ochraně netopýrů v evropě součást bonnské úmluvy secretariat of the cbd 2003 handbook of the convention on biological diversity 2nd ed updated to include the outcome of the sixth meeting of the conference of parties secretariat of the convention on biological diversity montreal 937 pp unep 2003 cooperation with other organisations initiatives and conventions unep cbd cop 7 19 secretariat of the convention on biological diversity montreal 16 pp rozhodnutí ii 13 spolupráce s ostatními biodiverzitně příbuznými úmluvami
rozhodnutí iii 21 spolupráce s ostatními biodiverzitně příbuznými úmluvami komisí pro udržitelný rozvoj a ostatní-
mi mezinárodními úmluvami institucemi
rozhodnutí iv 15 spolupráce s ostatními biodiverzitně příbuznými úmluvami komisí pro udržitelný rozvoj a ostatní-
mi mezinárodními úmluvami institucemi
rozhodnutí vi 20 spolupráce s ostatními mezinárodními úmluvami institucemi a iniciativami
rozhodnutí vii 26 spolupráce s ostatními mezinárodními úmluvami institucemi a iniciativami
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 112strategie ochrany-cz-v indd 112 2 3 2006 11 13 28
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
113
slovník vybraných pojmů
a
acidiﬁ kace okyselování prostředí v důsledku atmosférického spadu oxidů síry a dusíku je jednou z hlavních příčin poškozování lesních porostů adaptace proces přizpůsobování organismu v průběhu jeho vývoje vlastnosti vzniklé přizpůsobením k životním podmínkám vypovídá o předchozí zkušenosti organismu s prostředím pokud se faktory prostředí příliš nemění je adaptace zárukou přežití rozlišují se morfologické fyziologické a etologické adaptace adventivní druh přídatný aktivně nebo pasivně přemístěný druh z jiné oblasti nebo biocenózy člověkem zavlečený v novém území zplaněný či zdomácnělý agenda 21 závěrečný dokument konference osn o životním prostředí a rozvoji v rio de janeiru 1992 jde o akční plán udržitelného rozvoje pro 21 století agrocenóza jednoroční nebo kratší společenstvo na polích popř jiných zemědělských plochách při nedostatku péče podléhá velmi rychlé sukcesi změna v úhor alochtonní nepůvodní cizorodé populace organismy nebo neživé přírodniny které se vyvinuly nebo vznikly na jiném místě z něhož se aktivně nebo pasivně dostaly do místa svého nynějšího výskytu za nežádoucí jsou považovány alochtonní organismy které vytlačují organismy původní nebo se s nimi kříží a narušují tak původní genofond alpínský stupeň vysokohorský vegetační stupeň nad horní hranicí lesa v čr nad 1400 m n m antropogenní vytvořený změněný či ovlivněný člověkem či jeho činností archiv klonů archiv buněk nebo jedinců klonů geneticky zcela totožných vzniklých z jediné buňky dělením nebo namnožených z jednoho individua vegetativní cestou atmosférická depozice ukládání atmosférické příměsi na zemský povrch měří se v množství t kg mg μg na jednotku zemského povrchu za jednotku času rozlišují se suchá mokrá kyselá atmosférická depozice autochtonní původní domácí populace organismy rostlina živočich nebo neživé přírodniny hornina mine-
rál vzniklé na místě svého nynějšího výskytu b
biocenóza společenstvo soubor populací všech druhů rostlin živočichů hub a mikroorganismů obývající v určitém čase určitý prostor biotop biodiverzita biologická rozmanitost zdůrazňuje rozmanitost a různorodost organismů a jejich prostředí biologická rozmanitost se jako nová koncepce integrující všechny úrovně živého světa od genů po ekosystémy objevila v polovině 80 let 20 století wilson 1988 znamená variabilitu všech žijících organismů včetně mj suchozemských mořských a jiných vodních ekosystémů a ekologických komplexů jejichž jsou součástí zahrnuje různorodost v rámci druhů mezi druhy i mezi ekosystémy úmluva o biologické rozmanitosti 1992 můžeme ji chápat jako rozmanitost živých organismů přírodních zdrojů a ekosystémů jejichž jsou součástí unep 1995 pod tímto pojmem proto rozumíme nejen počet ale i různorodost druhů a ekosystémů a genetickou rozmanitost kterou obsahují wri iucn unep 1992 biodiverzita je tedy popsána jako rozmanitost života ve všech jeho formách úrovních a kombinacích s t r at e g ie o c h r any c z v indd 113strategie ochrany-cz-v indd 113 2 3 2006 11 13 29
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
114
přitom nejde o pouhý součet všech genů druhů a ekosystémů ale spíše o variabilitu uvnitř a mezi nimi proto je biodiverzita v tomto pojetí považována za vlastnost života známý americký biolog e o wilson který termín biodiverzita zpopularizoval a rozšířil i mimo vědecké kruhy ji chápe jako rozmanitost organismů uvažovanou na všech hladinách od genetických odlišností v rámci jednoho druhu přes skupiny druhů ke skupinám rodů čeledí a stále vyšších taxonomických úrovní zahrnuje rozmanitost ekosystémů které se skládají ze společenstev organismů na určitém stanovišti a z fyzikál-
ních podmínek ve kterých žijí wilson 1988 1992 bioindikace odhad stavu prostředí registrací druhového zastoupení nebo populační hustoty různých orga-
nismů používá se ke sledování různých ekologických rizik v současné době jsou používány rostlinné i živočišné druhy např pro zjištění krátkodobého přežití v uměle připraveném prostředí s deﬁ novanou škodlivinou pro odhady populačních trendů a trendů na úrovni společenstev aj biologické zdroje zahrnují genetické zdroje organismy nebo jejich části populace nebo jakoukoli jinou biotic-
kou složku ekosystémů biotu se skutečným nebo možným využitím nebo hodnotou pro lidstvo biom soubor ekosystémů suchozemského biocyklu určité zeměpisné zóny s charakteristickým typem vegetace a fauny odpovídající určitým podmínkám prostředí každý biom má charakteristické roční období délku dne množství a druh srážek teplotu základní ráz je určován podnebím tropický deštný les tajga opadavý listnatý les tundra step savana tvrdolisté lesy a křoviny polopouště a pouště ledové pouště a věčný led biotechnologie jakákoliv technologie která využívá biologických systémů živých organismů nebo z nich odvo-
zených biologických systémů k produkci nebo modiﬁ kaci výrobků či procesů pro speciﬁ cké použití biotop je soubor veškerých neživých a živých činitelů které ve vzájemném působení vytvářejí prostředí určitého jedince druhu populace společenstva biotop je takové místní prostředí které splňuje nároky charakteristické pro druhy rostlin a živočichů zákon č 114 92 sb brownﬁ elds dříve zastavěné nepoužívané nebo málo využívané průmyslové plochy v intravilánu měst po ukončení výroby zůstaly opuštěny a pomalu chátrají břehové porosty doprovodné stromové a keřové porosty podél vodních toků vrby olše jasan javory zpevňují břehy zlepšují mikroklima jsou refugiem živočichů mají krajinotvorný i estetických význam c
cenóza společenstvo soubor populací organismů žijících ve společném prostředí spjatých ekologickými vztahy nejčastěji jakákoliv dílčí součást biocenózy d
degradace pokles úpadek snížení kvality životního prostředí znečišťováním vzduchu emise vody a půdy jedná se o poškozování prostředí jeho znečišťováním nebo ničením diaspora část rostliny sloužící k rozmnožování embryo semeno oddenek plod celé plodenství mateřská rostlinka pacibulka apod disparity nevyrovnanosti rozdílnosti nerovnost nepoměr různých jevů disperze přirozené rozptylování jedinců určité populace na ploše nebo v prostoru disturbance narušování ekosystému z vnějšího prostředí může být antropogenní degradace nebo se jednat o přirozený proces přírodní katastrofy diverzita rozmanitost různorodost domestikované nebo pěstované druhy jsou druhy u kterých byl vývojový proces ovlivněn člověkem k uspo-
kojení jeho potřeb cbd drift pasivní pohyb organismů ve směru působícího silového pole proudění vody vzduchu druh základní taxonomická kategorie podle níž jsou jedinci kteří mají shodnou genetickou výbavu a tedy stav-
bu těla metabolické pochody chování stejné nároky na potravu aj příslušníky jednoho druhu novější přístup klade důraz na shodnou vývojovou minulost jedinců téhož druhu s t r at e g ie o c h r any c z v indd 114strategie ochrany-cz-v indd 114 2 3 2006 11 13 29
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
115
druhy v zájmu evropských společenství dále jen evropsky významné druhy druhy na evropském území členských států evropských společenství které jsou ohrožené zranitelné vzácné nebo endemické a které jsou stanovené právními předpisy evropských společenství jako prioritní se označují evropsky významné druhy vyžadující zvláštní územní ochranu za jejichž zachování mají evropská společenství zvláštní odpovědnost a které jsou stanovené právními předpisy evropských společenství zákon č 114 92 sb dřevina rostoucí mimo les dále jen dřevina je strom či keř rostoucí jednotlivě i ve skupinách ve volné krajině i v sídelních útvarech na pozemcích mimo lesní půdní fond1 zákon č 114 92 sb e
edaﬁ cká kategorie jednotka horizontálního členění ekologické sítě typologického klasiﬁ kačního systému v rámci kterého se diferencují růstové podmínky především podle trvalých půdních vlastností základem této diferenciace jsou edaﬁ cké kategorie které jsou sestaveny do širších rámců ekologických řad edafon soubor všech živých organismů v půdě ekologická stabilita stav ekosystému nebo krajiny charakterizovaný schopností vyrovnávat vnější vlivy vyvo-
lané zpravidla činností člověka a vnitřní vlivy bez citelného a dlouhodobého poškození jako ekologicky stabilní se označují ekosystémy a krajinné celky blízké přirozenému stavu ekosystém je funkční soustava živých a neživých složek životního prostředí jež jsou navzájem spojeny výměnou látek tokem energie a předáváním informací a které se vzájemně ovlivňují a vyvíjejí v určitém prostoru a čase zákon č 114 92 sb ekosystémové služby procesy a podmínky přírodních ekosystémů které podporují činnost člověka a udržují jeho existenci na zemi fotosyntéza udržování poměru prvků v atmosféře půdotvorné procesy apod ekosystémové statky produkty poskytované ekosystémy a využívané lidmi jako je dřevo potraviny nebo léčiva ekoton přechodová zóna mezi dvěma nebo více ekosystémy např rozhraní louky a lesa ekoton má určitou šířku a je charakterizován zcela zvláštními okrajovými životními podmínkami mezi jednotlivými biomy měří až desítky km jsou v něm zastoupeny druhy ze všech dotčených ekosystémů a rovněž druhy charakteristické pouze pro daný ekoton emise uvolňování plynů způsobujících skleníkový efekt anebo jejich částic do atmosféry nad speciﬁ ckou oblastí po určitou dobu unfcc endemit rostlinný nebo živočišný druh který vznikl a vyskytuje se většinou na malém omezeném území jeho biotop je výrazně územně omezen energetické hospodářství zahrnuje všechny procesy získávání zušlechťování dopravy přeměny a konečného užití energetických zdrojů ve všech hospodářských odvětvích eroze genetická úbytek přirozené variability druhu plemene vlivem nevhodného využití a nebo změny život-
ních podmínek např jednostranné šlechtění na vysokou produkci mléka eutroﬁ zace postupné obohacování půdy a vody organickými živinami zejména dusíkem a fosforem eutroﬁ zace přirozeným je procesem trvající tisíce až desetitisíce let může však být významně urychlen lidskou činností evapotranspirace celkový odpar vody z povrchu půdy evaporace a z povrchu rostlin včetně vodních par které rostliny uvolňují průduchy evropsky významná lokalita lokalita vyžadující zvláštní územní ochranu a splňující podmínky podle § 45a odst 1 zákona č 114 1992 sb která 1 byla zařazena do seznamu lokalit nacházejících se na území české republiky vybraných na základě kritérií stanovených právními předpisy evropských společenství 1e a vyžadujících územní ochranu dále jen národní seznam a to až do doby jejího zařazení do seznamu lokalit významných pro evropská společenství dále jen evropský seznam 2 splňuje podmínky pro zařazení do národního seznamu ale nebyla tam zařazena a vyskytuje se na ní prioritní typ přírodního stanoviště nebo prioritní druh a o jejímž zařazení do evropského seznamu se s evropskou komisí s t r at e g ie o c h r any c z v indd 115strategie ochrany-cz-v indd 115 2 3 2006 11 13 29
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
116 dále jen komise jedná a to až do doby kdy se o zařazení nebo nezařazení lokality dohodne česká republika s komisí nebo do rozhodnutí rady evropské unie dále jen sporná lokalita nebo
3 byla zařazena do evropského seznamu 114 92 sb evropsky významné druhy viz druhy v zájmu evropských společenství expanzivní rostliny rostliny geograﬁ cky původní s velkou konkurenční schopností které se nadměrně šíří ve svém areálu nebo pronikají na území kde se v minulosti nevyskytovaly vůbec jejich šíření vede k potlačování biodiverzity zasažených ekosystémů expanzivní druh rozpínavý druh s tendencí rozšiřovat území svého výskytu areál rozšíření nebo plochu svého stanoviště hrdlička zahradní explantátová kultura pěstování pletiv orgánů buněk na umělém živném médiu in vitro synonymum tkáňová kultura extrémní počasové jevy takové počasové jevy které vyskytují vně 10 a 90 percentilu f
faktory limitující hraniční mezní činitelé omezující funkci organismů působením svých minimálních nebo maximálních hodnot jsou pro přežití organismů obzvlášť kritické mohou omezovat jejich výskyt aktivitu růst rozmnožování úmrtnost apod fosilní paliva přírodní látky bohaté energeticky jejichž spalováním se získává teplo rozdělují se na pevná černé hnědé uhlí rašelina kapalná ropa a plynná zemní plyn mají vysoký obsah uhlíku nebo uhlovodíků a používají se k výrobě energie v nejrůznějších spalovacích zařízeních fotosyntéza proces při kterém je energie slunečního záření přijímána zelenými rostlinami a přeměňována na energii chemických vazeb fytogeograﬁ cká oblast jednotka fytogeograﬁ ckého členění které při regionálním vymezování krajinných cel-
ků zdůrazňuje složku vegetace fyziotyp skupina vegetačních typů mající shodnou či velmi podobnou strukturu a funkci g
genetický materiál jakýkoli materiál rostlinného živočišného mikrobiálního nebo jiného původu obsahující funkční jednotky dědičnosti genetický zdroj může jím být jakýkoliv biologický materiál obsahující geny za genetické zdroj rostlin se však podle zákona zákon č 148 2003 sb a považuje odrůda pěstované rostliny krajová odrůda pěstované rostliny b za genetickou linii nebo planý druh rostliny které jsou využitelné pro výživu a zemědělství c genetickým zdro-
jem mikroorganismu je potom druh kmen nebo rasa viroidů virů fytoplasem bakterií kvasinek hub sinic nebo řas které jsou zařazené do národního programu genetický materiál skutečné nebo možné hodnoty a to včetně produktů soudobých biotechnologických metod genobanka zařízení pro uchování genetické rozmanitosti organismů ve formě semen pylu embryí kryogen-
ních nebo tkáňových kultur nebo v případě polních genobank ve formě živých rostlin genofond soubor všech genů v populaci organismů soubor všech živých organismů v určité oblasti se součas-
ně se projevujícími i s potenciálními dědičnými vlohami geny gilda cech většinou jde o skupinu druhů se společným výskytem vymezeným podmínkami prostředí jako je teplota nebo vlhkost beta-gilda nebo o skupinu druhů které shodně využívají určité zdroje např potravu alfa-
gilda glaciální jezero ledovcové jezero gradace proces vedoucí k nadměrnému zvýšení početnosti populace určitého druhu u druhů vyznačujících se pravidelnými populačními cykly se jedná o vrcholovou fázi s t r at e g ie o c h r any c z v indd 116strategie ochrany-cz-v indd 116 2 3 2006 11 13 30
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
117
h
haloﬁ lní psamoﬁ lní vegetace vegetace vázaná na slané půdy a na písčité substráty holá seč druh obnovní seče při níže se v obnovovaném porostu nebo jeho části jednorázově zmýtí všechny stromy je deﬁ nována také minimální šířka holé seče ta přesahuje střední výšku obnovovaného porostu seče holosečného charakteru které jsou užší než výška mýceného porostu jsou zařezovány do násečných forem obno-
vy podle souč legislativy jsou umožněny seče do velikosti 1 ha přičemž šířka seče nesmí překročit dvojnásobek výšky těženého prostoru poleno a kol 1994 lesnický slovník naučný mze praha horní hranice lesa hranice lesních porostů která je určená klimatickými podmínkami limitujícími výskyt lesa vzhledem k nadmořské výšce ch
chov jakékoliv držení živočicha v zajetí zákon č 114 92 sb chráněná krajinná oblast rozsáhlá území s harmonicky utvářenou krajinou charakteristicky vyvinutým reli-
éfem významným podílem přirozených ekosystémů lesních a trvalých travních porostů s hojným zastoupením dřevin popřípadě s dochovanými památkami historického osídlení zákon č 114 92 sb chráněné území oblast znamená geograﬁ cky určené území které je vyznačeno nebo kontrolováno a spravo-
váno za účelem dosažení speciﬁ ckých cílů ochrany přírody a krajiny cbd i
imise spady pevné plynné a kapalné látky znečišťující atmosféru které padají na zemský povrch in situ ex situ žijící ve svém přirozeném prostředí mimo své přirozené prostředí např zoo botanická zahrada in vitro tkáně uchované mimo živý organismus ve zkumavce nebo v jiném umělém prostředí např kryokonzer-
vované semenné dávky embrya informační systém systém poskytující příslušné informace podle stanovených pravidel veriﬁ kací validací apod zejména informačními technologiemi informování veřejnosti aktivní zpřístupňování informací neomezenému okruhu subjektů aniž by bylo třeba podat žádost zahrnuje např publikování zpráv o stavu žp ročenek žp provoz webových stránek včetně databází map metainformaci aktualizaci úředních desek atp pasivní zpřístupňování informací je poskytování vyžádaných informací a jejich souborů na základě žádostí poda-
ných podle zákona č 123 1998 sb a zákona č 106 1999 sb v mezinárodním měřítku je informování veřejnosti upraveno mj úmluvou evropské hospodářské komise osn pro evropu o přístupu k informacím účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně ve věcech životního prostředí tzv aarhuskou úmluvou v případě mimořádné události je veřejnost které hrozí nebezpečí varována podle zvláštních právních předpisů zákon č 239 2000 sb o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů ve znění zákona č 320 2002 sb zákon č 240 2000 sb o krizovém řízení a o změně některých zákonů krizový zákon ve znění zákona č 320 2002 sb internalizace externalit zahrnutí všech nákladů které jsou spojeny s produkcí a užíváním určitého druhu energie a jejichž část jinak hradí společnost v cenách jiných produktů do ceny této energie invazní druhy invasive alien species nepůvodní druhy jejichž zavlečení vysazení a nebo rozšíření ohrožuje biodiverzitu cbd invazní rostliny rostliny geograﬁ cky nepůvodní které se aklimatizovaly v daném území a svým samovolným šířením působí zhoršování kvality domácích ekosystémů popř přímo hospodářské škody ireverzibilní nevratný jev probíhající jen jedním směrem nikoliv naopak s t r at e g ie o c h r any c z v indd 117strategie ochrany-cz-v indd 117 2 3 2006 11 13 30
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
118
k
kap koncepce agrární politiky čr pro období po vstupu do eu 2004 2013 kjótský protokol protokol podepsaný 11 12 1997 v kjótu jako součást rámcové úmluvy osn o změně klimatu který je prvním právním dokumentem ukládajícím jednotlivým státům světa přijmout svoje závazky na celkové snížení emisí skleníkových plynů do konce roku 2012 klima charakteristické průměrné počasí určitého místa či regionu za období několika desetiletí včetně jeho statistického popisu podle deﬁ nice světové meteorologické organizace obvykle za období 30 let klimatické scénáře přijatelné vyjádření budoucího klimatu vytvořené pro přímé použití ve výzkumu potenci-
álních dopadů antropogenní změny klimatu klimatický systém systém který se skládá z atmosféry hydrosféry kryosféry zemského povrchu a biosféry a zahrnující i jejich vzájemné vazby komponenta složka součást díl krajina je část zemského povrchu s charakteristickým reliéfem tvořená souborem funkčně propojených eko-
systémů a civilizačními prvky zákon č 114 1992 sb kryosféra přerušovaný zemský obal vytvořený ledem sněhem a dlouhodobě zamrzlou půdou l
lesní vegetační stupeň vegetační stupeň s determinantní dřevinnou složkou stromového vzrůstu lom místo pro těžbu užitkového nerostu nebo horniny které se dobývají povrchovým způsobem z ložisek uložených na povrchu nebo pod povrchem země dělí se podle druhu dobývaného nerostu uhelné rudné ostat-
ních užitkových nerostů a stavebního kamene podle toho zda leží pod nebo nad úrovní zemského povrchu povr-
chový stěnový jámový m
maloplošné kategorie zchú národní přírodní rezervace národní přírodní památky přírodní rezervace přírod-
ní památky viz zákon č 114 1992 sb management systém péče o zvláště chráněné části přírody zvláště chráněné druhy a zvláště chráněná území obecně systém vedení řízení mangrove tropický pobřežní porost dřevin adaptovaných k trvalému či cyklickému zaplavování především bra-
kickou a slanou vodou matečnice dřevin plocha s vysazenými dřevinami požadovaných vlastností určenými k odběru řízků pro vege-
tativní množení metainformační systém systém sdružující informace o informacích viz informační systém mezivládní panel změny klimatu ipcc nezávislý vědecký a odborný orgán zaměřený na podporu poznání podstaty změny klimatu a hodnocení environmentálních ekonomických a sociálních důsledků založený v roce 1989 migrace přesuny živočichů rostlin nebo jejich částí semena plody vždy směrované postihující obvykle celou populaci a v některých případech vedoucí k rozšíření druhu migrace mohou být pravidelné s návratem ptáci ryby velcí býložravci nebo bez návratu migrace jsou podmíněny zejména potravně rozmnožováním a klimatickými podmínkami organismy se mohou také šířit pasivně pomocí vzdušných proudů vody člověkem zvířaty molekulární fylogeneze moderní přístup studia populací a druhů jejich rozšíření a hlavně historie tohoto šíření jedná se o postup kterým je možno s velkou přesností rekonstruovat genetickou diferenciaci a historii geograﬁ cké distribuce určitého druhu populace se značnou přesností v praktické rovině jsou tyto informace naprosto nezbytné pro ochranu taxonů nebo jejich management montánní stupeň horský vegetační stupeň se smíšeným smrko-jedlo-bukovým lesem přecházejícím v horské smrčiny v čr obvykle 800-1000 m n m s t r at e g ie o c h r any c z v indd 118strategie ochrany-cz-v indd 118 2 3 2006 11 13 30
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
119
n
národní park rozsáhlé území jedinečné v národním či mezinárodním měřítku jejichž značnou část zaujímají přirozené nebo lidskou činností málo ovlivněné ekosystémy v nichž rostliny živočichové a neživá příroda mají mimořádný vědecký a výchovný význam zákon č 114 92 sb nepůvodní druh alien species je druh poddruh nižší taxon přenesený z jeho původního přírodního minu-
lého nebo současného rozšíření včetně každé části gamety semena vejce nebo propagulí takových druhů které mohou přežívat a následně se rozmnožovat cbd národní databanka přirozených lesů přehled lesních porostů splňujících kritéria deﬁ novaná podle míry přímého antropogenního ovlivnění národní inventarizace lesů zjišťování stavu lesa na území našeho státu prováděné na základě nařízení vlády 193 2000 sb natura 2000 souvislá evropská ekologická soustava evropsky významných lokalit a ptačích oblastí je budována v každém členském státu eu soustava chráněných území významných z hlediska es niva botanická formace rostlin tvořená vysokými bylinami geologie tělesa sedimentů která jsou ukládána za povodní nuts la nomenclature des unités territoriales statistiques klasiﬁ kace územních statistických jednotek podle eu využívá se ke statistickému monitorování a k analýzám sociální a ekonomické situace v regionech a pro potřeby přípravy realizace a hodnocení regionální politiky o
obnovitelný zdroj energie obnovitelné nefosilní přírodní zdroje energie jimiž jsou větrná energie sluneční energie geotermální energie energie vody energie půdy energie vzduchu a energie biomasy odlesňování likvidace lesních porostů člověkem obvykle trvalá dochází tak k nevratnému ničení původních biocenóz vodní větrné erozi degradaci půdy apod ochrana ex situ znamená ochranu složek biodiverzity mimo jejich přirozená stanoviště biotopy ochrana in situ znamená ochranu ekosystémů a přírodních stanovišť včetně udržování a obnovy životaschop-
ných populací druhů v jejich přirozeném prostředí a v případě zdomácnělých nebo pěstovaných druhů v prostředí kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti oportunní druh druh se schopností využívat příležitosti přizpůsobit se okamžité situaci v potravních vztazích živočichů dokáže využít náhlé potravní nabídky organizace regionální hospodářské integrace znamená organizaci vytvořenou suverénními státy dané oblasti na niž její členské státy převedly kompetence týkající se záležitostí v působnosti této úmluvy a která byla řádně zmocněna v souladu se svými vnitřními postupy k podpisu ratiﬁ kaci přijetí schválení této úmluvy nebo přistoupení k ní osvěta obsahuje nejrůznější vzdělávací a výchovné aktivity zaměřené na nejširší veřejnost nebo cílové skupi-
ny obyvatelstva děti zemědělci řídící pracovníci publikační činnost zahrnuje zpravodaje věstníky a bulletiny určené ke komunikaci s odbornou i širokou veřejností odborné a popularizační publikace metodické materiály pro ekologickou výchovu apod mezi akce pro širokou veřejnost patří oslavy dne země a dalších významných dnů dne biodiverzity dne bez aut dne vody atd ekologické večery přírodovědné exkurze a vycházky výstavy jarmarky koncerty ﬁ lmové festivaly udílení cen ministra žp organizování soutěží např soutěží o nejlepší diplo-
movou práci v oboru apod p
památný strom podle zákona č 114 92 sb mimořádně významný strom je chráněn před poškozováním niče-
ním a rušením v přirozeném vývoji pasportní data základní informační prvek obsahuje popisná data atributy zpracovaná podle jednoznačných pravidel s jednoznačně deﬁ novanou strukturu a vlastnostmi pasport umožňuje podrobnou analytickou evidenci s t r at e g ie o c h r any c z v indd 119strategie ochrany-cz-v indd 119 2 3 2006 11 13 31
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
120
patogenie interakce virů bakterií prvoků aj patoergontů původců onemocnění se živočichy a člověkem vyvolávající u napadených jedinců různá infekční onemocnění patovar druhově nebo rodově speciﬁ cký poddruh nebo kmen bakterií inﬁ kuje pouze rostliny určitého druhu nebo rodu zdroj fao glossary of biotechnology for food and agriculture pds viz přirozená druhová skladba planě rostoucí rostlina dále jen rostlina je jedinec nebo kolonie rostlinných druhů včetně hub jejichž popu-
lace se udržují v přírodě samovolně rostlinou jsou všechny její podzemní i nadzemní části zákon č 114 92 podílník stakeholder zúčastněná osoba v ochraně biodiverzity původně ten který má nějaký investiční podíl ve společnosti následně člověk který má podíl na rozhodování nebo se jej rozhodování veřejný proces nějakým způsobem týká podmínky in situ jsou podmínky kde genetické zdroje existují v rámci ekosystémů a přírodních stanovišť v případě zdomácnělých nebo pěstovaných druhů v prostředí kde si vyvinuly své charakteristické vlastnosti poradenství ekologické poskytování požadovaných informací o žp se snahou podpořit v žadateli rozumný vztah k přírodě a životnímu prostředí jedná se zejména o preventivní péči o životní prostředí a snaha o podporu spolupráce a komunikace mezi rozhodujícími sektory ve společnosti samosprávou státní správou vědeckým výzkumem veřejností a podnikatelskou sférou ekologické poradenství si klade za cíl zpřístupňovat občanům objektivní a všestranné informace o životním pro-
středí o ekologických problémech a jejich řešeních o výrobcích a jejich vlivu na životní prostředí ekologické poradenství se tak podílí na vytváření ekologického povědomí obyvatelstva a budování občanských struktur které působí jako protiváha jednostranným politickým či ekonomickým rozhodnutím poradny odpovídají na konkrétní dotazy pomáhají nalézat praktická řešení v daném problému v daném prostoru a čase v dané právní kauze na základě poptávky občanů a institucí povodeň výrazný přechodný vzestup hladiny toku způsobený náhlým zvýšením průtoku vody nebo dočasným zmenšením průtočnosti koryta predace vztah mezi organismy kdy se jeden organismus populace stává zdrojem energie a výživy pro jiné organismy populace primární energetické zdroje přírodní energetické zdroje vzniklé během geologického vývoje země nebo působením jiných přírodních procesů např slunce vítr voda geotermální energie slapová energie apod proměnlivost klimatu změny v průměrných hodnotách i statistických charakteristikách výskytu meteorologic-
kých veličin propad uhlíku vázání uhlíku proces při kterém dochází k pohlcování uhlíku z atmosféry zejména zelenými rostlinami a půdou a vázání v uhličitanové formě mořskými organismy propady emisí procesy které absorbují danou látku nejčastěji oxid uhličitý z atmosféry provenience zeměpisný původ osiva dřeviny nebo porostu přírodní stanoviště je přírodní nebo polopřírodní suchozemská nebo vodní plocha která je vymezena na zákla-
dě geograﬁ ckých charakteristik a charakteristik živé a neživé přírody zákon č 114 92 sb přirozená druhová skladba pds soubor druhů organismů kteří se v daném neovlivněném typu biotopu obvykle vyskytují r
rámcová úmluva osn o změně klimatu mezinárodní úmluva podepsaná v červnu 1992 v rio de janeiro vytyčující základní povinnosti jednotlivých skupin států s ohledem na rostoucí nebezpečí globální změny klimatu refugium lokalita která svými podmínkami umožňuje přežití jednoho nebo více druhů organismů rekonstrukce přírody metoda ekologické obnovy kdy je zajištěn návrat souboru rostlin a živočichů jež byli před počátkem působení ničivých faktorů v daném území přirozenými obyvateli angl nature reconstruction synonymem k tomuto termínu je renaturace obnova přírody angl restoration rekultivace metoda obnovy krajiny kdy je ignorován původní charakter biotopu a zavádí se soubor jakýchkoliv s t r at e g ie o c h r any c z v indd 120strategie ochrany-cz-v indd 120 2 3 2006 11 13 31
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
121
rostlin a živočichů kteří jsou schopni se v daném území a v daném okamžiku usadit angl land reclamation relační databáze tabulkové databáze ukládající data do oddělených sloupců v každém sloupci jsou data určitého typu databázi pak tvoří soubor různých tabulek které jsou mezi sebou různě provázány resilience schopnost systému se po vychýlení vracet do původního výchozího stavu revitalizace metoda ekologické obnovy kdy je zajištěn návrat alespoň části původního souboru rostlin a živo-
čichů jež byli před počátkem působení ničivých faktorů v daném území přirozenými obyvateli a to většinou v pří-
padě zásadních někdy ireverzibilních změn abiotických podmínek na dané lokalitě synonymem k tomuto termínu je rehabilitace angl rehabilitation reziduum v krajinné ekologii zbytková zůstatková zátěž biotopu nebo lokality po předchozí činnosti člověka zpravidla deponie toxického charakteru s dlouhou dobou přirozeného rozkladu v chemii životního prostředí část chemické sloučeniny obvykle cizorodé obvykle dlouhodobě přetrvávající v prostředí rezidua pesticidů rezistence schopnost systému nevychylovat se z relativní rovnováhy při narušování stávajícího stavu až do mezního okamžiku kdy dojde k jeho zhroucení ripariální vegetace příbřežní litorální zóna vegetace tekoucích a stojatých vod ruderální porosty porosty plevelové vegetace vzniklé na nově odkrytých substrátech navážkách skládkách apod obsahující převážně rostliny jednoleté s bohatou tvorbou drobných semen přizpůsobené takto k rychlému šíření postupně jsou vystřídány rostlinami vytrvalými s velkou konkurenční silou a tvorbou velkého množství biomasy s
semiterestrický ekosystém ekosystém souše a přechodové oblasti mezi souší a vodním prostředím skleníkové plyny plyny mající schopnost pohlcovat určité množství tepelného záření v atmosféře především v nižších vrstvách ovlivňují změny radiační bilance atmosféry v důsledku skleníkového efektu zejména vodní pára oxid uhličitý metan oxid dusný ozón a halogenované uhlovodíky freony halony směrnice o ptácích směrnice 79 409 eec o ochraně volně žijících ptáků týká se ochrany všech druhů ptáků přirozeně se vyskytujících ve volné přírodě na evropském území členských států eu zahrnuje ochranu regulování těchto druhů a péči o ně a stanoví pravidla pro jejich využívání směrnice o stanovištích směrnice 92 43 eec o ochraně přírodních stanovišť volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin cílem je přispět k zajištění biodiverzity prostřednictvím ochrany přírodních stanovišť a volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin na evropském území členských států eu cílem je zachování nebo obnova příznivého stavu z hlediska ochrany stanovišť a druhů srážky horizontální kapalné mlha rosa nebo usazené jinovatka jíní námraza srážky vertikální kapalné déšť mrholení mžení nebo tuhé sníh krupky kroupy ledové jehličky subalpínský stupeň vegetační horský stupeň s porosty kleče a nezapojenými porosty smrku kolem horní hranice lesa v čr nejčastěji mezi 1300-1400 m n m stakeholder zúčastněná dotčená osoba strana podílník člověk nebo skupina která má přímý zájem na jed-
nání nebo rozhodovacím procesu podílník subdominantní druhy druhy které nejsou v ekosystému nejpočetnější ale mohou mít při jeho fungování důležitou úlohu subhaloﬁ lní vlastnost daného typu prostředí spočívající ve zvýšeném obsahu iontů solí sodíku chloridů síranů v půdě nebo ve vodě oproti běžným podmínkám subhumidní oblast obecný termín pro zóny odpovídající zhruba subtropům v těchto oblastech je v součtu dostatek srážkové vody ale v některých obdobích roku se projevuje výraznější deﬁ cit vody submontánní stupeň podhorský vegetační stupeň s převažujícími bučinami a jedlobučinami v čr zpravidla okolo 500-800 m n m s t r at e g ie o c h r any c z v indd 121strategie ochrany-cz-v indd 121 2 3 2006 11 13 31
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
122
t
taxon skupina organismů dostatečně rozdílná od jiných podobných skupin které jsou skladebně seřazeny v zoologii např forma varieta poddruh rod čeleď řád třída kmen říše taxonomie teorie a praxe popisování pojmenování a třídění organismů technologie soubor postupů a činností k výrobě zpracování nebo modiﬁ kaci produktu v cbd pojem zahrnuje nejen vlastní hmotné technologie hardware jako jsou nejrůznější přístroje nebo počítačové sítě ale i rozmanité metody dovednosti a postupy software kupř patenty metodiky pro hodnocení stupně ohrožení taxonů či eko-
logických funkčních skupin geograﬁ cké informační systémy gis postupy moderní biosystematiky či genetické analýzy nebo způsoby řízené péče managementu o chráněné druhy biotopy a území z hlediska přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivého rozdělování zisků vyplývajících z jejich využívání je podstatné že technologie zahrnují i biotechnologii terestrický druh druh suchozemský pozemní organismy rostoucí nebo žijící na pevné půdě ve vzdušném prostředí transgen cizorodý gen vnesený do dna organismu za účelem dosažení nějaké fenotypové změny k této změně za normálních přirozených podmínek nedochází u
udržitelné využívání využívání složek biodiverzity takovým způsobem a v takovém rozsahu který nevede k dlouhodobému poklesu biodiverzity čímž se udržuje její schopnost uspokojovat potřeby a naděje současných a budoucích generací udržitelný rozvoj rozvoj lidské společnosti který uspokojuje potřeby současné generace aniž by ohrozil potře-
by generace následující přičemž neohrožuje přirozené funkce ekosystémů nesnižuje biodiverzitu neohrožuje podstatu přirozených zdrojů nepřekračuje únosnou kapacitu prostředí územní systém ekologické stability krajiny úses vzájemně propojený soubor přirozených i pozměněných avšak přírodě blízkých ekosystémů které udržují přírodní rovnováhu rozlišuje se místní regionální nadregionál-
ní systém ekologické stability zákon č 114 92 sb v
vodní deﬁ cit dlouhodobý úbytek objemu zásob vody oproti optimu v půdě nebo v živých organismech volně žijící živočich dále jen živočich jedinec živočišných druhů který se vyskytuje v přírodě a není v přímě péči člověka za jedince v přímé péči člověka se považuje jedinec živočišných nebo ptačích druhů pochá-
zející z odchovu v zajetí který je nezaměnitelně označen nebo identiﬁ kován nesnímatelným kroužkem nebo mikro-
čipem anebo jiným nezaměnitelným způsobem a evidován orgánem ochrany přírody orgán ochrany přírody je na základě písemné žádosti držitele do 30 dnů povinen takového jedince evidovat pokud nemá důvodné podezření na nelegální původ jedince zákon č 114 92 sb výbor cbd poradní orgán zřízený při mžp k naplňování úmluvy o biologické rozmanitosti jeho členy jsou zástupci jednotlivých resortů akademie věd čr a nevládních organizací zástupci vědeckovýzkumných a odbor-
ných institucí ústavů av čr a univerzit jsou členy vědeckého poradního sboru výboru výbor se schází zpravidla 2x ročně předsedou je příslušný náměstek ministra životního prostředí výchova proces záměrného působení na osobnost člověka s cílem dosáhnout pozitivních změn v jejím vývoji od počátku 90 let 20 století dochází v oblasti ochrany životního prostředí k postupnému vývoji terminologie od pojmu ekologická výchova přes pojmenování environmentální výchova až k výrazu výchova pro udržitelný rozvoj a výchova k udržitelnému způsobu života pro praxi lze tyto výrazy považovat za rovnocenné vychází se přitom z těchto zásad zásady občanství planety země odpovědnost jedince za obec i planetu zásady ohledu k jiným lidem důsledky zdánlivě neškodných postupů vývoz nebezpečných odpadů zavádění gmo s t r at e g ie o c h r any c z v indd 122strategie ochrany-cz-v indd 122 2 3 2006 11 13 31
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
123
zásady předběžné opatrnosti účinky zásahů do prostředí nelze nikdy předvídat v plném rozsahu zásady rozumné spotřeby výrobky neškodící zdraví ani přírodě zásady skutečné účinnosti co nejvyšší využívání obnovitelných zdrojů účinné technologie předcházející vzniku odpadů apod zásady úcty k životu tedy nejen lidskému zásady vlastní odpovědnosti svoboda a vlastnictví se bez odpovědnosti stávají prázdnými pojmy zásady zdrženlivosti dobrovolné sebeomezení materiální spotřeby výzkum základní výzkumná činnost směřující k získání zásadně nových poznatků obohacujících lidské pozná-
ní výzkum aplikovaný výzkum zaměřený na společensky a ekonomicky významné problémy používá se také termín orientovaný výzkum významný krajinný prvek jako ekologicky geomorfologicky nebo esteticky hodnotná část krajiny utváří její typický vzhled nebo přispívá k udržení její stability významnými krajinnými prvky jsou lesy rašeliniště vodní toky rybníky jezera údolní nivy dále jsou jimi jiné části krajiny které zaregistruje orgán ochrany přírody jako významný k krajinný prvek zejména mokřady stepní trávníky remízy meze trvalé travní plochy naleziště nerostů a zkamenělin umělé i přirozené skalní útvary výchozy a odkryvy mohou jimi být i cenné plochy porostů sídelních útvarů včetně historických zahrad a parků zvláště chráněná část přírody je z této deﬁ nice vyňata 114 92 sb vzdělávání proces kterým se získává vzdělání vzdělávací akce v oblasti ekologie pro pedagogické pracovníky se zaměřují na výměnu zkušeností mezi pedagogy na metodickou pomoc učitelům praktické návody a náměty didaktické postupy využití pomůcek apod na odborné znalosti z oblasti ekologie životního prostředí a ochrany přírody na řemesla a rukodělné činnosti výše uvedené probíhá formou seminářů terénních exkurzí klubů ekope-
dagogicky zaměřených učitelů konferencí a dalšími způsoby z
zákon o ochraně přírody zákon č 114 1992 sb o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů záplavy zaplavení území přilehlého toku za povodně země poskytující genetické zdroje země dodávající genetické zdroje získávané ze zdrojů in situ” včetně populací volně žijících i zdomácnělých druhů nebo získávané ze zdrojů ex situ” které mohly ale nemusely mít původ v této zemi země původu genetických zdrojů země která vlastní tyto genetické zdroje v podmínkách in situ změna klimatu dlouhodobá změna klimatu určitého regionu nebo celé planety ke které dochází vlivem přiro-
zených faktorů i v důsledku činnosti člověka zpětné vazby vzájemné působení mezi dvěma prvky systému reagují na působení jednoho z nich zahrnuje vlivy které vyvolávají zvýšení účinnosti daného jevu positivní zpětná vazba či jeho snížení negativní zpětná vazba a jsou tímto jevem zpětně ovlivňovány zvláště chráněná část přírody je velmi významná nebo jedinečná část živé či neživé přírody může jí být část krajiny geologický útvar strom živočich rostlina a nerost vyhlášený ke zvláštní ochraně státním orgánem podle části třetí nebo čtvrté tohoto zákona zákon č 114 92 sb živočišný nebo rostlinný druh je systematická jednotka nižšího řádu zákon č 114 92 sb literatura novotná d 2001 úvod do pojmosloví ekologie krajiny praha enigma isbn 80-7212-192-8
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 123strategie ochrany-cz-v indd 123 2 3 2006 11 13 32
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
124
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 124strategie ochrany-cz-v indd 124 2 3 2006 11 13 32
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
125
seznam zkratek
114 92 sb zákon o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů
6 eap 6 akční program evropských společenství pro životní prostředí abs access and beneﬁ t sharing spravedlivé a rovnocenné rozdělování přínosů plynoucích z využívání gene-
tických zdrojů a přístup k nim aewa úmluva o ochraně africko-eurasijských stěhovavých vodních ptáků aopk čr agentura ochrany přírody a krajiny čr
ap evvo akční plán environmentálního vzdělávání výchovy a osvěty
av čr akademie věd české republiky
cbd convention on biological diversity úmluva o biologické rozmanitosti cev sev centra a střediska ekologické výchovy
cfc chloroﬂ uorované uhlovodíky
cgrfa commission on genetic resources for food and agriculture komise pro genetické zdroje pro výživu a zemědělství cites convention on international trade with endangered species of wild fauna and flora úmluva o meziná-
rodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a rostlin cms convention on the conservation of migratory species of wild animals úmluva o ochraně stěhovavých druhů vlně žijících živočichů cop conference of the parties of the cbd konference smluvních stran cbd cop vii sedmé zasedání konference smluvních stran csd united nations commission for sustainable development komise osn pro udržitelný rozvoj osn čeú český ekologický ústav
čhmú český hydrometeorologický ústav
čižp česká inspekce životního prostředí
čr česká republika
dadis domestic animal diversity information system informační systém rozmanitosti domestikovaných zví-
řat ec european community evropské společenství european communities evropská společenství ecco european culture collection organisation eea european environment agency evropská agentura pro životní prostředí eec ehs european economic community evropské hospodářské společenství eeconet evropská ekologická síť european ecological network nověji označovaná jako celoevropská eko-
logická síť pan-european ecological network peen ehk osn ehk osn evropská hospodářská komise osn eia environmental impact assessement hodnocení vlivů na životní prostředí s t r at e g ie o c h r any c z v indd 125strategie ochrany-cz-v indd 125 2 3 2006 11 13 32
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
126
eionet european information and observation network evropská informační a pozorovací síť es evropské společenství evropská společenství ec
eu european union evropská unie evvo environmentální vzdělávání výchova a osvěta
fao organizace osn pro výživu a zemědělství food and agriculture organisation of the united nations gef global environmental facility světový fond životního prostředí ghg ghgs greenhouse gases skleníkové plyny gmo geneticky modiﬁ kované organismy
gpa světový plán akcí global plan of actions gz genetické zdroje
gzm genetické zdroje mikroorganismů
gzr genetické zdroje rostlin gzz genetické zdroje živočichů
hdp hrubý domácí produkt
hrdp horizontální plán rozvoje venkova
chko chráněná krajinná oblast
chm clearing house mechanism informační systém úmluvy o biologické rozmanitosti
ipcc mezivládní panel osn pro změnu klimatu itpgr mezinárodní odborná konference o rostlinných genetických zdrojích international technical conference on plant genetic resources itwggr working group on genetic resources pracovní skupina pro genetické zdroje iucn the world conservation union světový svaz ochrany přírody isop informační systém ochrany přírody
jisžp jednotný informační systém životního prostředí
jlg joint liaison group společná pracovní skupina cbd unccd unfccc ju jihočeská univerzita
kap koncepce agrární politiky čr pro období po vstupu do eu 2004-2013 kspcr koncepce státní politiky cestovního ruchu na období 2002 2007
lho lesní hospodářské osnovy
lhp lesní hospodářský plán
mcpfe ministerial conference for the protection of forests in europe ministerská konference o ochraně lesů v evropě mčk mlékárenská čistá kultura
md ministerstvo dopravy
mdg millenium development goals plány rozvoje lidstva pro 3 tisíciletí mmr ministerstvo pro místní rozvoj
mpo ministerstvo průmyslu a obchodu
mpsv ministerstvo práce a sociálních věcí
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 126strategie ochrany-cz-v indd 126 2 3 2006 11 13 33
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
127
mšmt ministerstvo školství mládeže a tělovýchovy
mve malé vodní elektrárny
mze ministerstvo zemědělství
mžp ministerstvo životního prostředí
natura 2000 evropská ekologická soustava chráněných území vycházející ze směrnice o ptácích a směrnice o stanovištích
nox směs různých oxidů dusíku
np národní park dle 114 92 sb npp národní přírodní památka dle 114 92 sb npr národní přírodní rezervace dle 114 92 sb nuts la nomenclature des unités territoriales statistiques klasiﬁ kace územních statistických jednotek oecd organization for economic cooperation and development organizace pro hosp spolupráci a rozvoj osn organizace spojených národů
oze obnovitelné zdroje energie
peen pan-european ecological network pan evropská ekologická síť pds přirozená druhová skladba
pgrfa plant genetic resources for food and agriculture rostlinné genetické zdroje pro výživu a zeměděl-
ství pp přírodní památka podle 114 92 sb pr přírodní rezervace podle 114 92 sb rozhodnutí vii 2 druhé rozhodnutí ze sedmé konference smluvních stran cbd
sbstta subsidiary body for scientiﬁ c technical and technological advice poradní orgán pro vědecké tech-
nické a technologické záležitosti cbd sfžp čr státní fond životního prostředí čr
sp evvo státní program environmentálního vzdělávání výchovy a osvěty
step sdružení ekologických poraden svis středisko veřejných informačních služeb
trips trade-related aspects of intellectual property rights dohoda o obchodních záležitostech duševního vlastnictví unccd united nations convention to combat desertiﬁ cation in countries experiencing serious drought and or desertiﬁ cation particularly in africa úmluva o boji proti desertiﬁ kaci v zemích postižených velkým suchem nebo desertiﬁ kací zejména v africe
unced united nations conference on environment and development konference osn o životním prostředí a rozvoji unclos united nations convention on the law of the sea úmluva osn o mořském právu undp united nations development programme program osn pro rozvoj unep united nations environmental programme program osn pro životní prostředí unesco united nations educational scientiﬁ c and cultural organisation organizace spojených národů pro vzdělání vědu a kulturu unfccc united nations framework convention on climate change rámcová úmluva osn o změně klimatu s t r at e g ie o c h r any c z v indd 127strategie ochrany-cz-v indd 127 2 3 2006 11 13 33
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
128
unff united nations forum on forests fórum osn o lesích úses územní systém ekologické stability
vav výzkum a vývoj
ve větrné elektrárny
vúkoz výzkumný ústav pro krajinu a okrasné zahradnictví
vúp výzkumný ústav pícninářský troubsko
vúrv výzkumný ústav rostlinné výroby
vúžv výzkumný ústav živočišné výroby
vúhlm výzkumný ústav lesního hospodářství a myslivosti
wcmc světové informační středisko ochrany přírody odborné pracoviště unep wfcc světová federace kulturních sbírek world federation for culture collection wssd světový summit o udržitelném rozvoji johannesburg 1992
wto omt world tourism organisation světová organizace cestovního ruchu wto world trade organization světová obchodní organizace wwf world wildlife fund světový fond ochrany přírody žp životní prostředí
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 128strategie ochrany-cz-v indd 128 2 3 2006 11 13 33
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u
129
ministerstvo životního prostředí ministry of the environment of the czech republic 2005 strategie ochrany biologické rozmanitosti české republiky national biodiversity strategy of the czech republic praha prague isbn 80-7212-380-7
vydalo ministerstvo životního prostředí
praha 2005
graﬁ ka www d21 cz marek pražák
tisk upgrade cz s r o isbn 80-7212-380-7
s t r at e g ie o c h r any c z v indd 129strategie ochrany-cz-v indd 129 2 3 2006 11 13 33
v ý t až ko v á az u r o v ávýtažková zurová v ý t až ko v á p u r p u r o v ávýtažková purpurová v ý t až ko v á ž lu t ávýtažková žlutá v ý t až ko v á če r návýtažková erná p a n t on e 3395 upantone 3395 u