SOCn6103 sociologie medicíny

vyučující: Iva Šmídová a Eva Šlesingerová
výuka: jarní semestr 2020
kurz je vyučován jednou za dva roky

kontakt a konzultační hodiny:

Eva Šlesingerová eslesi@fss.muni.cz;  středa 12.00 – 13.00
Iva Šmídová krizala@fss.muni.cz; středa 12.30 – 13.30

anotace

Sociologie medicíny je etablovanou a zároveň progresivně se rozvíjející subdisciplínou sociologie. Věnuje se otázkám a konceptům, jako jsou zdraví a nemoc, způsoby léčení, lékařská profese, medicínské či farmaceutické korporace, vztah biomedicíny a tzv. alternativních medicín (CAM), medikalizace společnosti a mnoha dalším, především v jejich vazbě na kulturní a sociální instituce, normy a očekávání. Zkoumá sociologicky medicínu jako a) žitou praxi i jako b) soubor reprezentací. V našem kulturním kontextu je to především biomedicína a lékařská profese, kdo reprezentuje autoritativní vědění na poli medicíny a hegemonně definuje, co je to život, zdraví a nemoc. Zásadně tím ovlivňuje naše představy o zdraví a nemoci, ale i jednání, která se k nim vztahují. Kurz Sociologie medicíny provází studující vývojem této disciplíny, základními debatami, které ji utvářely. Prostřednictvím přednášek a diskusí seznámí s hlavními tématy a trendy v této disciplíně.  Jeho součástí jsou také přednášky hostujících lektorek/lektorů, které dávají příležitost nahlédnout na aktuálně probíhající výzkumy v oblasti sociologie medicíny.

požadavky

Práce v kurzu je hodnocena průběžně. Minimální počet bodů k úspěšnému absolvování je 60 ze 100.  Budou se hodnotit následující aktivity:

1.	účast v hodinách_ Tolerují se dvě neomluvené absence během semestru, při každé další neomluvené absenci se snižuje závěrečné hodnocení o jeden stupeň

2.	moderování debaty_ (20 bodů) Každý bude moderovat jednu debatu během semestru, což znamená připravit otázky z povinné četby, případně inspirované nějakým jiným materiálem a bude vést debatu v seminární části našeho setkání. Přihlaste se do skupin v ISu k moderování.

3.	esej_ Do odevzdávárny kurzu odevzdejte finální verzi textu o rozsahu 7-10 normostran, využijte minimálně tří zdrojů literatury z kurzu, práce na něm a zpětná vazba proběhne ve třech fázích, které zároveň tvoří požadavky kurzu. 
a)	Odevzdání návrhu tématu eseje v rozsahu cca 2 normostrany + seznam základní literatury, z níž esej bude vycházet (termín 30. duben), do Odevzdávárny v ISu (10 bodů).
b)	Odevzdání definitivní podoby eseje do Odevzdávárny ISu nejpozději 5.6. 2020 (40 bodů).

4.	workshop_ Prezentace a obhajoba svého námětu eseje (terénu) v rámci „minikonference“ na posledním setkání, 13. května, s ostatními studujícími a vyučujícími v kursu. Pokyny obdržíte v průběhu kurzu (30 bodů).

stupnice hodnocení
 
A: 100 – 91
B:  90 – 81
C:  80 – 71
D:  70 – 66
E:  65 – 60 
F:  59 – a méně

témata/struktura kurzu:

01_ 19.2. úvod do kurzu
sylabus_ organizační setkání

02_ 26.2. medicína jako sociální instituce, co je to sociologie medicíny
sociologie medicíny, medicínský pluralismus, biomedicína, CAM, alternativní medicína, medikalizace, biomedikalizace

Povinná literatura:
Clarke, AE, Shim JK, Mamo L, Fosket JR & JR Fishman (2003) ”Biomedicalization: Technoscientific Transformations of Health, Illness, and U.S. Biomedicine”. In:  American Sociological Review, 68 (2): 161-194.
Rose N (2007) „Beyond medicalization“, In The Lancet, (369)9562:700-702.

Doporučená literatura:
Bynum, W. (2008). The history of medicine: A very short introduction. Oxford University Press.
Conrad, P. (1992) „Medicalization and Social Control“, In: Annual Review of Sociology, 18:209-232.
Foucault, M. (2010). Zrození kliniky. Pavel Mervart. (kapitola 4, str. 73-85, kapitola 5, str. 85-111 a kapitola 7, str.131-149).
Goffman, E., & Helmreich, W. B. (1961). Asylums: Essays on the social situation of mental patients and other inmates (Vol. 277). New York: Anchor Books.
munispace.muni.cz/book?id=550
Parsons, T. (1964). The Social System.(1951). (Part 1, str. 428-47).
Porter, R. (2013). Dějiny medicíny. Od starověku po současnost. (1983). Praha: Prostor (úvod, kapitola 10, 20, 21, 22). 
Sontag, S. (1997). Nemoc jako metafora, AIDS a jeho metafory. Praha: Mladá fronta. (celá kniha).
Šmídová, I, Šlesingerová, E. Slepičková, L. 2015. Games of Life. Sociological Perspectives. Brno: Munipress.

03_ 4.3._ Zdraví, nemoc a jazyk, nemoc jako metafora, infekční nemoci/epidemiologie
Cc je to nemoc/ zdraví, diagnózy, nemoc jako metafora, jazyk a nemoc, AIDS, rakovina, mor, epidemie

Povinná literatura:
Danforth S & Naraian S (2007) Use of the Machine Metaphor Within Autism Research. In Journal Dev Phys Disability, 19:273-290, DOI 10.1007/s10882-007-9061-9. 
Waltz M (2003) Metaphors of Autism, and Autism as Metaphor: An Exploration of representation. Second Global Conference, Inter-Disciplinary. Net. 

Doplňující literatura:
Douglas M 1991 (1966). Purity and Danger. An Analysis of the Concepts of Pollution and Taboo. London: Routledge, s. 159-179.
Gilman, E. B. (2010) “The subject of the plague”. Journal for Early Modern Cultural Studies, 10(2), 23-44. 
Hansen Ch, Needham, C, Nichols, B 1991 (2010) Pornografie, etnografie a diskurzy moci. In: Vizuální antropologie. Kultura žitá a viděná. Nakladatelství Pavel Mervart. 
Lupton D (2012) Medicine as culture: illness, disease and the body. SAGE.
Martin E (1991) „The Egg and the Sperm: How Science Has Constructed a Romance Based on Stereotypical Male-Female Roles“ in  Signs, Vol. 16, No. 3, pp. 485–501. The University of Chicago Press.
Sontag S 1997. Nemoc jako metafora, AIDS a jeho metafory. Praha: Mladá fronta. (kapitola Nemoc jako metafora).

04_11.3._ Má zdraví a nemoc gender, barvu kůže, status? Co s hierarchií ve zdravotnictví?
sociální struktura a nerovnosti ve zdraví, nemoci i systému zdravotnictví. Lékařská socializace a vztahy mezi profesemi.

Povinná literatura:
Analýza zdraví pro radu vlády pro rovnost žen a mužů – bude doplněno, až bude zveřejněna: Šmídová, i. A Vondráčková L. 2019.
Geer, B., Hughes, E. C., Strauss, A., Becker, H. S., & Laqueur, T. (2002). Reviews-MULTIMEDIA-Book: Boys in White: Student Culture in Medical School. BMJ-British Medical Journal-International Edition, 325(7366), 718.
Lorber, J., & Moore, L. J. (2002). Gender and the social construction of illness (Vol. 4). Rowman Altamira.
Matoušová, Olga Šmídová, Blanka Tollarová. (2014). „‘You Can’t Take It Personally’: Emotion Management as Part of the Professional Nurse’s Role .“ Sociologický časopis / Czech Sociological Review 50 (6): 839-874, http://dx.doi.org/10.13060/00380288.2014.50.6.146.
 
Doporučená literatura:
Becker, H. S. (Ed.). (1961). Boys in white: Student culture in medical school. Transaction Books.  (kapitola 1, str. 3 – 16)
Reiger, K. (2008). Domination or mutual recognition? Professional subjectivity in midwifery and obstetrics. Social Theory & Health, 6(2), 132-147.

05_ 18.3._Spočítejte mi tu nemoc! 
Bioinformatika, zdraví a nemoc ve 21.stol. 
z nemocnice do laboratoří, digitální zdraví, bioinformatika a nemoc

Povinná literatura:
Calvert, J, Fujimura, JH (2011) « Calculating life? Duelling discourses in interdisciplinary systems biology”. In Studies in History and Philosophy of Biological and Biomedical Sciences, 42 (2): 155-163.
Rüppel J & Voight T (2019) „The Death of the Clinic? Emerging Biotechnologies and the Reconfiguration of Mental Health“, In Science, Technology & Human Values, 44(4) 567-580.

Doplňující literatura:
Bliss C (2018) “Biomedicalization in the Postgenomics Age. In: Gibbon S, Prainsack B, Hilgartner S, Lamoreaux J (eds.) Handbook of Genomics, Health and Society. Routledge. 
Braun B (2007) „Biopolitics and the Molecularization of Life.“ Cultural Geographies 14 (1): 6-28.
Foucault M [1963](2010). Zrození kliniky. Přeložil P. Horák. Brno: CDK.
Helmreich, S (2013) “Potential Energy and the Body Electric”. In Current Anthropology, 54 (7):139-148.
Ingold, T. a Pálsson, G.(eds.). 2013. Biosocial Becomings: Integrating Social and Biological Anthropology, Cambridge: Cambridge University Press.

06_ 25.3._ Setkání sekce sociologie medicíny české sociologické společnosti na fss mu v brně
časový dvojblok 10 – 12 a 12 – 14h, program bude upřesněn

07_ 1.4._ čtecí týden

08_ 8.4. _ Od kolébky až za hrob
praxe porodnictví, změny porodů v ČR; smrt a rituály rozloučení; a když se obojí protne časově

Povinná literatura:
Davis-Floyd, R. E., & Sargent, C. F. (Eds.). (1997). Childbirth and authoritative knowledge: Cross-cultural perspectives. University of California, Pr. (kapitola 10, str. 263 – 280).
Martin, E. (2001). The Woman in the Body: A Cultural Analysis of Reproduction. Beacon Press. (kapitola 4, str. 54 – 91)
Šmídová, I, Šlesingerová, E. Slepičková, L. (2015). Games of Life. Sociological Perspectives. Brno: Munipress (kapitola 7). munispace.muni.cz/book?id=550.

Doporučená literatura:
Smidova, Iva (2019) The end of the beginning: context of death at birth in the Czech Republic, Mortality, 24:4, 431-449, DOI: 10.1080/13576275.2018.1529743; https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/13576275.2018.1529743; https://www.tandfonline.com/eprint/5ZR7IMKNGTK9XWFFYXXI/full?target=10.1080/13576275.2018.1529743
Šmídová, Iva (2019). The Czech Intimate Presence of Perinatal Loss in the Post-Socialist Absence of Institutionalised Humanity. WSIF - Women's Studies International Forum 74 (May – June 2019) 94–103. https://doi.org/10.1016/j.wsif.2019.02.006; https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0277539518303807?dgcid=author

09_ 15.4.__ Biopolitika zdraví a nemoci_ Populace, očkování, Černobyl
populace, biopolitika, bare life, biorobots, očkování, prevence

Povinná literatura:
Petryna A (2004) Biological Citizenship: The Science and Politics of Chernobyl-Exposed Populations, OSIRIS, 19: 250-265. dostupné na: http://repository.upenn.edu/anthro_papers/21.

Doplňující literatura:
Heinemann T & Lemke T (2013) Biopolitical citizenship reconsidered: The use of DNA analysis by immigration authorities in Germany. In Science, Technology & Human Values. 
Kerr A (2003) “Genetics and citizenship” In Society, 40 (6): 44–50.
Petryna A (2003) Life Exposed/Biological Citizens after Chernobyl, Princeton University Press, p: 1-33.   
Rose N & Novas C (2005) “Biological Citizenship.” In Global assemblages: Technology, politics, and ethics as anthropological problems, A Ong & SJ Collier (eds.), 439–63. Malden, MA: Blackwell Publishers.
Wehling P (2011) “Biology, Citizenship and the Government of Biomedicine: Exploring the Concept of Biological Citizenship” In Governmentality: Current issues and future challenges. Edited by Bröckling U, S Krasmann & T Lemke (eds.), 225–46. New York, NY: Routledge.

10_ 22.4. _ Není výuka, náhrada za dvojblok 25. 3., práce na návrzích esejů
není výuka v učebně jako náhrada za dvojblok 25. 3.

11_ 29.4._ Kdo je tady normální? Autismus, šamani a roboti
normální/nemoc/zdraví, dis/ability, autismus, ab/normalita

Povinná literatura:
Richardson, Kathleen (2018) Challenging Sociality. An Anthropology of Robots, Autism and Attachment. Palgrave Macmillan, Introduction. 

Doplňující literatura:
Canguilhem G (1989) The Normal and the Pathological. Zone Books.
Kolářová K (2012) Jinakost-Postižení-Kritika. Společenské konstrukty nezpůsobilosti a hendikepu. Praha: SLON.
Foucault M (2004) Abnormal (Lectures at the Collѐge de France) Picador.

12_ 6.5._ Jakub Konečný (host)_ Zdraví, třída, etnicita
Čeští Romové mají dle dostupných dat významně horší zdraví než majoritní populace – dožívají se v průměru o 10 – 15 let méně, významně více trpí kardiovaskulárními onemocněními, cukrovkou i duševními nemocemi. Přednáška se zaměří na možné příčiny (vliv etnicity a socioekonomického postavení) uvedeného stavu a budeme diskutovat také možná řešení. 

Povinná literatura 
Ministerstvo zdravotnictví České republiky. (2014). Zpráva o zdraví obyvatel České republiky. Dostupné z: http://www.szu.cz/uploads/documents/czzp/aktuality/Cesi_ziji_dele_ale_trapi_je_civilizacni_nemoci/Zprava_o_zdravi_obyvatel_CR_.pdf, s. 91 – 93

Volitelná literatura 
European Roma Rights Centre. (2016) Sterilizace a její důsledky pro romské ženy v České republice (1966-2016). Dostupné z: http://www.errc.org/uploads/upload_en/file/nucene-a-krute-28-november-2016.pdf
Granovetter, M. (1973). The Strength of Weak Ties. Dostupné z: https://www.cs.cmu.edu/~jure/pub/papers/granovetter73ties.pdf
Ripka, Š., E. Černá, P. Kubala (2018). Závěrečná evaluační zpráva / Analýza cílového stavu. Dopady zabydlení po 12 měsících od nastěhování.  „Pilotní testování rychlého zabydlení rodin s dětmi (Rapid Re-Housing)“. Dostupné z: https://socialnibydleni.org/wp-content/uploads/2018/12/RRH_Zaverecna-evaluacni-zprava_web.pdf

13_ 13.5._závěrečný workshop