Kvarteto
Rovnost mužů a žen 

Scénář a režie: 
Kamera: 
Dramaturgie: Nora Obrtelová 736 531 694
Natáčení: 1. 12.2009 

Lokace: 1.  - FSS, Komenského náměstí, Brno, katedra sociologie, Gender Studies - vedoucí oboru PhDr. Kateřina Nedbálková / nedbalko@mail.muni.cz /, vyučující Dr. Kateřina Lišková/ katerina@fss.muni.cz / - natáčení domluveno na 1. 12. s tím, že čas bude upřesněn – zajistí ČT, NE od 14. 00 do 15. 30 - výuka
zavolat pro forma – pracovnice pro styk s veřejností – Magdalena Pažourková – 549494173 – zajistí ČT

Lokace 2.-  Základní škola cyrilometodějská, Lerchova 65, Brno, kontakt na ředitele školy: Mgr. Zdeněk Strašák / strasak@cmzs.org /, tel.: 543 425 210 – ústředna -pan ředitel osloven e-mailem - zatím neodpověděl, zavolat oficiálně:  zajistí ČT – musí se točit v době oběda, čili kolem poledne.

Lokace č. 3. a 4. porodnice a LDN - Nemocnice U milosrdných bratří – Polní 3, Brno,  vše domluveno s pracovníkem pro styk s veřejností – Mgr. Pavel Gejdoš / pavel.gejdos@nmbbrno.cz /, mobil: 724678153 – zajistí obě lokace, lékaře dle přítomnosti na oddělení – zavolat DEN PŘEDEM na mobil – zajistí ČT

Lokace č. 5. - café Blau nebo Pellini – Zdeněk Šturma –  zsturma@volny.cz – ještě vyjednávám

Natáčecí plán:  

Námět: 
Rovnost mužů a žen je téma, které v našem časoprostoru má samozřejmě poněkud jinou podobu, než mělo před například 100 nebo i 50 lety, ale zřejmě je to téma, které i v naší době „leží na stole“, je snad aktuální, nebo možná spíše módní.  Řeší se ve sféře soukromé /domácí násilí/ i ve sféře veřejné /zastoupení žen ve statutárních orgánech, ve vedení politických stran, na vysokých manažerských postech ve firmách/, na vysokých školách vznikají obory, ba katedry, které mají stovky studentek, ale i studentů. 
Jde skutečně  o problém, který si „zaslouží“ vědní obor? Je to dnes skutečně téma patřící mezi témata palčivá, jako je například globalizace či klimatické změny? Nebo je to téma spíše uměle vytvořené a živené zapálenými aktivistkami, které si maličko spletly století, v němž žijí? Opravdu si nejsou dnes  muži a ženy ve svých šancích na uplatnění v životě i v profesi rovni? Opravdu se ocitají v situacích, ve kterých jsou ohrožena jejich lidská a občanská práva z důvodu příslušnosti k tomu či onomu pohlaví? Nebo je to tak, že nezáleží na tom, zda je člověk – osoba  -rodu mužského či ženského, že dnešní doba nerozlišuje mezi pohlavími, nepreferuje žádný z rodů, reflektuje, vnímá a pracuje pouze s odlišnými lidskými bytostmi různého typu, charakteru a osobních vlastností?
Kdy je vlastně poprvé položena otázka rovnosti či nerovnosti pohlaví? V těhotenství, při porodu či po něm, v dětství a školních létech, ve středním věku, ve stáří, v okamžiku smrti? A dá se tento okamžik obecně definovat, nebo vzniká pouze v konkrétních žvotních situacích, které se rodí stejně přirozeně, jako přirozeně se rodí muži a ženy?

 
.

Ilustrační záběry – dobové fotografie – první ženy v kalhotách, ženy trpící a padající pod tíhou nákladu,    ženy u pásu ve fabrice či v nějaké dobové filmové scéně, Němcová, Krásnohorská – patronka ženských studií, Světlá, Sandová atd.  - pohled na nějaký pěkný bilboard – třeba Udělala jsem si to sama nebo jiný stejně vtipný – archiv ČT - a vstup do budovy FSS. 	Komentář m. o.
Pár vět z námětu? Nebo ještě něco jiného?	
Interiér – prostory fakulty sociálních studií, cesta na katedru sociologie, kde je pracovna Gender studies, záběry hlavně na pěkné, hezky oblečené studentky, vedle sociologie je katedra antropologie, fotografie vývoje člověka také zapadají do kontextu, záběry na jmenovky u dveří tak aby tam byla jak mužská, tak ženská jména		
Interiér – pracovna Gender Studies	Dr. Lišková představí krátce historii oboru na FSS v Brně, pohovoří o náplni studia, charakterizuje obor jako studijní disciplínu, zmíní počet studentů a svůj názor na smysl a důležitost oboru. Je smysl jen ve studiu teorie, nebo bude mít studium i praktický význam? Jaké uplatnění najdou absolventi oboru, co vlastně budou dělat? Budeme mít díky oboru více žen v politice a veřejném životě? Víme, že z 250 studentů je jen několik chlapců? Vidí v dosažení rovnoprávnosti poměrné zastoupení studentů dle pohlaví? 	
	Zanikne obor, až bude rovnoprávnosti a rovnosti pohlaví dosaženo? 
	
Interiér porodnice, ilustrativní záběry na oddělení porodní, dle toho, co bude možno natočit, těhotné ženy, miminka, přímé pohledy do tváří miminek, u nichž nelze rozeznat, zda jde o chlapce či holčičku, tabulky se jmény, střídavě chlapecká a dívčí jména	Komentář m. o.
Kdy je vlastně poprvé položena otázka rovnosti či nerovnosti pohlaví? V těhotenství...viz. Námět...	
	Lékař odpovídá na otázku, zda přistupuje rozdílně k ženám čekajícím chlapečka či holčičku, možná zmínka o tom, že rozeznání pohlaví plodu v děloze je poměrně nová záležitost /?/ - zda to má u nás nějaký význam, přítomnost mužů u porodu – je známkou genderového otázka, zda se liší péče o narozená miminka dle pohlaví. 	
Interiér základní školy - ilustrační záběry, chodby plné dětí obojího pohlaví, kamera zabírá střídavě chlapce i děvčata, jídelna, obrazové zdůraznění stejného postupu – příbory, tácy, talíře...

	Kuchařka: odpovídá na otázku, zda dává stejné porce chlapcům i děvčatům.	
Interiér LDN, záběry na klienty obého pohlaví...	Lékař: odpovídá na otázku, zda přistupuje rozdílně k léčbě u mužů či žen, či zda pociťuje a vnímá mezi nimi nějaké genderové rozdíly.	

Interiér. Kavárna..	Hovoří Zdeněk Šturma: osoba, která je díky své sexuální orientaci mimo genderové role a stereotypy, rozdíly díky své pozici nevyhrocuje, ale zdůrazňuje respekt a toleranci k odlišnosti a nelpění na společností uměle vytvořených rolích. Jak vidí rozdělení rolí v partnerství či případném rodičovství?