Hodnocení: 3 body – není to špatné, ale strhávají to dolů občas krkolomné formulace a drobné nejasnosti; mohlo by být kratší. A hlavně: chybí Vám návrh alternativního názvu – jen zpola jste splnila zadání, takže za ty tři body můžete být ještě ráda
Iveta Plavinová

WATERTON, C. (2002): „Od terénu k představám: Klasifikace přírody a vytváření Evropy“, Biograf  (43-44): 3-32.

Na příkladu střetávání dvou klasifikačních systémů přírody – britské National Vegetation Classification a evropské klasifikace biotopů CORINE - jsou demonstrovány některé aspekty vytváření a užívání vědeckých rámců, mimo-vědecké síly, které jsou s těmito koncepcemi svázány, a zejména způsob, jakým se výstupy odborného pole stávají nástrojem politické proměny nebo rezistence vůči ní.
Klasifikace biotopů CORINE vznikla za účelem ochrany přírody v měřítku Evropského společenství. Nutnost jejího „překladu“ do poměrů jednotlivých členských států je důvodem posouvání významů jednotlivých položek. Zdůrazňována je méně zjevná dimenze britského klasifikačního systému, která je otevřená sociálním nebo kulturním vlivům a nastolena je otázka, do jaké míry tato komponenta vystupuje, stane-li se klasifikační systém účastníkem politického dění. Otevřenost klasifikace vůči mimo-vědeckým vlivům se promítá do způsobu „překladu“. Přechod z celoevropské roviny do národní či lokální se váže k otázce identity a suverenity. Adaptace CORINE do místních poměrů není jednoznačným „vítězstvím“ evropského projektu ani jednostranným „partyzánským“ kladením odporu na britské straně. Spíše se jedná o vzájemné a mnohoznačné proměňování, při kterém jako formující veličiny mnohdy vystupují aktéři, jež zpočátku nebylo možno předvídat. Tak se na způsobu implementace celoevropského systému podílejí na lokální úrovni snaha zachovat místní mapu míst chráněných dle národního systému, zájmy majitelů pozemků i odpovědnost odborníků vůči cílům evropského systému.