Máte zapnutý náhled celé osnovy, zpět na běžné zobrazení.
Načítání a prohlížení osnovy může být v závislosti na množství obsahu pomalejší.
MP310Z Ústavní právo II
podzim 2020
Vyučující: Zuzana Vikarská (zuzana.vikarska@mail.muni.cz)
Konzultační hodiny: pondělí 10:00 - 12:00 (MS Teams)
Anotace a cíl
Cílem seminářů je prohloubit znalosti získané na přednáškách a procvičit aplikaci těchto znalostí na praktických příkladech. Velký důraz bude kladen na práci s judikaturou Ústavního soudu a na Vaše kritické myšlení.
Osnova výuky
- seminář č. 1: Opakování + úvod do státního občanství
- seminář č. 2: Řízení před Ústavním soudem.
- seminář č. 3: Listina základních práv a svobod.
- seminář č. 4: (dle domluvy)
- seminář č. 5: (dle domluvy)
- seminář č. 6: (dle domluvy)
Možnosti pro semináře č. 4, 5, 6: volby, politické strany, odpovědnost státu, zákaz diskriminace, veřejný ochránce práv, resp. hlubší práce s lidskými právy - tedy výběr nějakého konkrétního práva (či skupiny práv) a analýza související judikatury.
Základní studijní literatura
- Ústavní právo: Casebook. Wolters Kluwer 2014, ISBN: 978-80-7478-664-8 (dále jen "Casebook")
- Pokud byste knihu nemohli sehnat, ozvěte se mi. Konkrétní rozsah četby na semináře (plus případné další aktuální texty) naleznete v následujících podosnovách (zpravidla půjde o texty do 40 stran na seminář, vždy se soustřeďte i na poznámky a otázky obsažené v Casebooku).
- učebnice ústavního práva - viz oficiální předepsaná literatura a literatura doporučená v interaktivní osnově
- Casebook
- Ústavu ČR
- Listinu základních práv a svobod
- Evropskou úmluvu o lidských právech
Podmínky udělení zápočtu
V průběhu semestru budete hodnoceni za několik věcí:
- účast na seminářích: celkem nás čeká 6 setkání, chybět můžete jednou (jedna neúčast je OK i bez omluvy)
- aktivní účast na seminářích: ze 6 setkání byste měli dostat "puntík" za aktivitu alespoň 3x
- očekávám, že budete chodit na semináře připraveni (že budete mít "načteno") a že budete diskutovat
- pokud neradi diskutujete, můžete "puntík" získat za písemnou reakci po semináři (v MS Teams)
- dobrovolně: odevzdávání písemných úkolů (viz interaktivní osnova)
- pokud podmínky zápočtu nesplníte, můžete na konci semestru zabojovat ještě formou závěrečného testu
Další důležité informace
- ZATÍM NEBYLO ROZHODNUTO O FORMĚ ZKOUŠKY - vše závisí od dalšího průběhu pandemie
- až budu mít bližší informace, budu vás informovat
- pokud budou předtermíny, můžete se na ně přihlásit, jen pokud máte splněny podmínky zápočtu
- předtermín není lehčí ani těžší, je to prostě jen termín zkoušky před začátkem zkouškového období
- jak se připravit na zkoušku? - přednášky, semináře, učebnice (ale pozor na jejich neaktuálnost)
- + aktuální judikatura a jakékoli další aktuality v oblasti ústavního práva a ústavních politik
Seminář č. 1: Státní občanství
Na konci tematického bloku budete vědět...
- co je to státní občanství a kolik jich člověk může mít
- jaký je vztah mezi "státním občanstvím" a "občanstvím EU"
- jaké změny přinesl "nový" zákon o občanství (č. 186/2013 Sb.)
Materiály k nastudování
Právní předpisy:
- přečtěte si zákon č. 186/2013 Sb., o státním občanství ČR
- najděte související ustanovení v Ústavě ČR a v Listině základních práv a svobod
- nález Ústavního soudu ČR sp. zn. Pl. ÚS 39/17 ze dne 2. 7. 2019 (části I., IX. a disenty)
- nález Ústavního soudu ČR sp. zn. I. ÚS 2486/13 ze dne 1. 10. 2014
- stanovisko generálního advokáta Poiarese Madura ve věci C-135/08 Rottmann
- stanovisko generální advokátky Sharpston ve věci C-34/09 Ruiz Zambrano (body 1-3, 18-32 a 61-90)
- pro nadšence: případ Nottebohm (Lichtenštejnsko proti Guatemale)
Literatura: [soubory můžete otevřít kliknutím na příslušná čísla stránek]
- KANDALEC, P.: Co skutečně přinesl nový zákon o státním občanství (Časopis pro právní vědu a praxi 2/2018, str. 321-336)
- EMMERT, F.: Přináší nový zákon o státním občanství liberalizaci, nebo naopak posiluje mocenskou autoritu státu? (Právní rozhledy 10/2014, str. 343 a násl.)
- pro nadšence: FILIP, J.: Vybrané kapitoly ke studiu ústavního práva. Brno: Václav Klemm, 2001, str. 15-36.
- pozor, učebnice vychází z právního stavu před přijetím zákona č. 186/2013 Sb.! - můžete si ji nastudovat pro srovnání staré a nové úpravy a "dopsat" si do textu změny
Otázky k zamyšlení
- Co nového přinesl zákon č. 186/2013 Sb.?
- Jaký je hodnotový rozdíl mezi udělováním občanství na základě principů ius sanguinis vs. ius soli?
- Co znamenají pojmy "funkcionální státní občanství" a "státoobčanská impotence"?
- Jaký je rozdíl mezi uchopením evropského občanství v primárním právu EU a v judikatuře ESD?
- Která dimenze občanství je pro vás osobně důležitější: státní či evropské? Proč?
Otázky k vypracování
"Předběžná otázka": Popište "klasickou" procesní cestu žadatele o státní občanství, od podání žádosti o státní občanství (1a) a rozhodnutí o této žádosti (1b) až po rozhodnutí Ústavního soudu (5b) o ústavní stížnosti (5a). Hledáte tedy 5 procesních úkonů žadatele (1a-5a) a 5 odpovídajících procesních úkonů orgánů veřejné moci (1b-5b). Pracujte se situací, kdy soudní přezkum není vyloučen.
Otázky k nálezu Pl. ÚS 39/17
1. Jakou procesní cestou se k Ústavnímu soudu dostala tato konkrétní věc?
2. Proč se na Ústavní soud neobrátil již prvoinstanční správní soud? (viz bod 5 nálezu)
3. Jaká je pozice jednotlivých komor Parlamentu k projednávané věci?
4. Proč byl návrh zaslán vládě a ombudsmance?
5. Existuje
právo/nárok na udělení státního občanství?
(Je v tomto ohledu nějaký rozdíl
mezi pojmy "právo" a "nárok")?
6. Co znamená fráze "druhotné dotčení ústavně zaručených práv"?
7. Dochází neudělením státního občanství k zásahu do základních práv a svobod žadatele?
8. Lze udělat analogii mezi projednávaným problémem a jinými situacemi, např. soudním přezkumem rozhodnutí o neudělení dlouhodobého víza či soudním přezkumem rozhodnutí o vydání/zrušení osvědčení fyzické osoby o přístupu k utajovaným informacím? (viz body 15-16)
9. Jaké dvě hodnoty nakonec ÚS ve svém rozhodování vyvažuje? Používá k tomu nějaký "test"?
10. Zkuste vlastními slovy formulovat nejdůležitější argument (či argumenty, avšak maximálně 3) disentujících soudců. Přesvědčili Vás, nebo dáváte za pravdu plénu?
(U otázek
5-8 se bude odpověď pochopitelně lišit u jednotlivých účastníků řízení, u
většiny pléna ÚS a u disentujících soudců. Zkuste tuto okolnost ve svých
odpovědích reflektovat.)
Seminář č. 2: Řízení před Ústavním soudem
Na konci tematického bloku budete vědět...
- co je úkolem Ústavního soudu ČR a jaké jsou jeho pravomoci
- jaké jsou různé typy řízení před ÚS ČR, čím jsou si podobné a čím se liší
- podle jakých pravidel a principů ÚS ČR rozhoduje
- co je to "doktrína politické otázky" a jak je/není aplikována v ČR
Materiály k nastudování
Právní předpisy:
- pozorně (!) si přečtěte čl. 83-89 Ústavy
- přečtěte si vybraná ustanovení zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu
- (nadšenci si klidně mohou přečíst celý zákon, je součástí ústavněprávního ÚZ)
Judikatura:
- nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 66/04 ze dne 3. 5. 2006 (Eurozatykač)
- nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 39/17 ze dne 2. 7. 2019 (státní občanství I.)
- nález Ústavního soudu sp. zn. III. ÚS 22/20 ze dne 29. 9. 2020 (státní občanství II.)
Casebook:
- přečtěte si kapitolu Ústavní soud, stačí od str. 164 po str. 181
- (nadšenci mohou číst i dále o doktríně politické otázky, tj. str. 181-192)
Otázky k zamyšlení:
- Jak byste vlastními slovy popsali roli a poslání Ústavního soudu?
- Jaké znáte typy řízení před Ústavním soudem? Který typ řízení je podle Vás nejpoužívanější?
- Kdo může zahájit řízení před Ústavním soudem? Jaký je rozdíl mezi navrhovatelem a stěžovatelem?
- Jaká je role odlišných stanovisek, tzv. disentů? Mohou mít i kontroverzní formu? (viz soudce Balík)
- Jakým způsobem může Ústavní soud přehodnotit svůj názor na konkrétní právní otázku?
- (Co je to doktrína politické otázky? Jak se k této doktríně staví Ústavní soud?)
Příprava na seminář
Připravte jedno z tří možných zadání, rozsah je ve všech případech 1 list papíru A4 (jednostranně či oboustranně):
- Zpracujte klíčové informace z čl. 83-89 Ústavy a ze zákona o Ústavním soudu ve formě myšlenkové mapy - tedy všechny typy řízení, jejich společné znaky a jejich specifické znaky.
- Vyberte si jeden typ řízení před ústavním soudem (kromě oddílu desátého, který je již obsoletní) a zpracujte ho ve formě myšlenkové mapy.
- Nastudujte si statistiky činnosti Ústavního soudu z roku 2019 a sepište krátké pojednání o tom, co Vás v těchto datech zaujalo, resp. co z nich plyne (analýza dat).
Písemný úkol (dobrovolný)
Srovnejte plenární nález Pl. ÚS 39/17 z léta 2019 se senátním nálezem III. ÚS 22/20 z léta 2020. (Viz sekce Judikatura výše.) Došlo ke změně právního názoru ÚS či nikoli? Vysvětlete. Rozsah 2 strany A4. Prosím vkládejte do MS Teams.
Seminář č. 3: Listina základních práv a svobod
Na konci tematického bloku budete vědět...
- co je obsahem Listiny základních práv a svobod
- jaké další prameny lidských práv jsou relevantní na území ČR a proč
- co je obsahem jednotlivých práv a z jakých důvodů mohou být práva omezována
- proč lidská práva dělíme do generací a čím se tyto od sebe odlišují
- jaký je rozdíl mezi testem proporcionality a testem racionality
Materiály k nastudování
Právní předpisy:
- povinně: přečtěte si celou Listinu základních práv a svobod (č. 2/1993 Sb., je součástí ÚZ)
- dobrovolně: přečtěte si celou Evropskou úmluvu o ochraně základních práv a svobod
- dobrovolně: přečtěte si celou Listinu základních práv Evropské unie
- pro nadšence: nakoukněte rovněž do MPOPP a MPHSKP
Literatura (tato kapitola je klíčová):
- WINTR, J. Principy českého ústavního práva. 4. vyd. Plzeň: Aleš Čeněk, 2015, str. 139-190
- sken staršího vydání je Vám k dispozici (str. 137-189), zkuste si ale prosím sehnat 4. vydání!
Judikatura:
- nález sp. zn. Pl. ÚS 31/13 (sleva na dani pro pracující důchodce)
- nález sp. zn. II. ÚS 807/19 (zabrání věci poškozenému)
- dobrovolně: nález sp. zn. II. ÚS 819/18 (nesporná část DPH), jen část V.B a V.C
Další literatura (dobrovolně):
- BOBEK, M. Postavení Úmluvy v právním řádu České republiky, str. 147-152
Otázky k zamyšlení (po přečtení Wintra):
- Co znamená, že jsou lidská práva nezadatelná, nezcizitelná, nezrušitelná a nepromlčitelná?
- Čím se od sebe odlišují práva první, druhé a třetí generace?
- Někdy se mluví o právech čtvrté generace: jaká práva do ni patří?
- Co znamená, že liberální princip převažuje nad principem demokracie?
- Patří celá Listina do materiálního jádra chráněného čl. 9 odst. 2 Ústavy?
- Co znamená, že lidská práva prozařují do celého právního řádu?
- Z jakých důvodů mohou být lidská práva omezena?
- Jaký je rozdíl mezi testem proporcionality a testem racionality?
- Jaký je rozdíl mezi pozitivními a negativními závazky států?
- Jaké jsou tři typy pozitivních závazků?
- Jak se liší vertikální a horizontální účinek lidských práv?
- Jaké další prameny lidských práv jsou relevantní na území ČR? Proč?
- Co je to "Superlistina"?
Příprava na seminář
Stáhněte si tuto tabulku, vytiskněte si ji (oboustranně) a při čtení Listiny, Úmluvy a Listiny EU ji postupně vyplňujte.
První sloupec odkazuje na články (české) Listiny, do druhého sloupce doplňte informaci o tom, co je obsahem jednotlivých ustanovení (např. "omezení práv" či "právo na život"), do třetího sloupce uveďte generaci (platí jen u práv, nikoli u obecných ustanovení), sloupce 4-6 se Vás ptají na paralelní ustanovení v Úmluvě, Listině EU a případně v dalších mezinárodních smlouvách (např. MPOPP a MPHSKP), do sedmého sloupce vypište povolené důvody omezení daného práva a nakonec se v osmém sloupci zamyslete nad tím, zda mají státy ve vztahu k danému právu nějakou pozitivní povinnost, resp. pozitivní závazek (definici pozitivních závazků najdete v učebnici doc. Wintra na str. 146). Do prázdných řádků pak můžete doplnit další práva, která v (české) Listině nejsou, ale která jste objevili v Úmluvě či v Listině EU.
Vyplněnou tabulku prosím přineste na seminář.
Písemný úkol č. 3 (dobrovolný)
Vyberte si jakékoli lidské právo, najděte jeho úpravu v Listině, v Úmluvě a v Listině EU, a srovnejte tato tři ustanovení. Dále najděte alespoň jedno rozhodnutí Ústavního soudu ČR (který interpretuje Listinu) a alespoň jedno rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva (který interpretuje Úmluvu) a ukažte, jak se tato ustanovení aplikují v praxi. Zamyslete se, zda se úprava na národní a na mezinárodní úrovni nějak liší. Rozsah: 2-3 strany A4. (Cca polovina z toho bude shrnutí daných rozsudků, tedy o co šlo a jak soudy rozhodly, druhá polovina bude Vaše analýza - podobnosti, odlišnosti, inspirace.)
Seminář č. 4: Listina základních práv a svobod - pokračování
Seminář č. 5: Mimořádné stavy
![🙂](https://statics.teams.cdn.office.net/evergreen-assets/skype/v2/smile/20.png?v=4)
Seminář č. 6: Volby a politické strany
Náš poslední lednový seminář se bude týkat voleb. Níže najdete hodně extenzivní interaktivní osnovu pro dvě témata: 1. Volby & 2. Politické strany. Látku v tomto rozsahu samozřejmě nelze zvládnout v rámci jednoho semináře, berte to spíše jako podnět k dalšímu samostudiu, resp. přípravě ke zkoušce.
Pro účely našeho setkání v lednu 2021 Vás proto prosím o přípravu v mnohem menším rozsahu:
- dvě podkapitoly (3.3 Volby a 3.4 Politické strany) v učebnici doc. Wintra (5. vydání, 2020) - PDF níže
- kapitolu Casebooku k tématu Voleb, alespoň tzv. velký volební nález - PDF níže
- návrh skupiny senátorů na zrušení několika ustanovení volebního zákona (Pl. ÚS 44/17)
- a policy paper Velká česká volební revoluce z listopadu 2019
- (+ pokud budete chtít, tak i cokoli z materiálů v osnově níže)
Těším se na naše poslední setkání! ZV
K samostudiu: Volby a politické strany
Na konci tematického bloku budete vědět...
- způsob fungování jednotlivých volebních systémů (mechanismů) v ČR
- jak se vykládá pojem "volební zákon" a co je jeho obsahem
- jaké nástroje ne(lze) využít k ovlivnění míry proporcionality volebního systému
- jak funguje soudní přezkum voleb v České republice
- jaká je úprava vzniku, fungování a zániku politických stran v ČR
- jak funguje přímé a nepřímé financování politických stran v ČR
- jaká je aktuální judikatura k financování politických stran v ČR
Materiály k nastudování
Právní předpisy:
- přečtěte si zákon č. 247/1995 Sb., o volbách do Parlamentu České republiky (je součástí ÚZ) a přineste si jej s sebou na seminář
- najděte související ustanovení v Ústavě ČR a v Listině základních práv a svobod
- projděte si zákon č. 424/1991 Sb., o sdružování v politických stranách a politických hnutích
- obeznamte se s jeho systematikou
- zjistěte, co bylo změněno novelou č. 302/2016 Sb.
Casebook:
- část třetí, kapitola VIII. Volby (str. 300-325), včetně otázek v poznámkách
- část třetí, kapitola IX. Politické strany (str. 326-358), včetně otázek v poznámkách
Otázky k zamyšlení
- Jaké jsou zásady volebního práva v České republice?
- Kterou zásadu považujete za nejdůležitější a kterou za nejméně důležitou?
- Co je to "uzavírací klauzule" a proč je důležitá?
- Souhlasíte se zákonnou úpravou uzavírací klauzule v České republice?
- Co je to "komplexní posouzení všech napadených parametrů volebního systému"? Proč je problematické?
- Který ze tří přístupů k soudnímu přezkumu voleb je podle vás nejvíce přesvědčivý a proč? (Casebook, str. 319, Q1)
- Souhlasíte s nálezy Ústavního soudu ve věci komunálních voleb v Krupce a v Karlově Studánce? Proč (ne)?
Příprava na seminář
Ústavní soud v tzv. "velkém volebním nálezu" (Pl.ÚS 42/2000) uvedl: "Cílem voleb však není pouze vyjádření politické vůle jednotlivých voličů a pořízení jen diferencovaného zrcadlového obrazu názorových proudů a politických postojů voličů." Zamyslete se nad tímto výrokem a zodpovězte všechny čtyři otázky:
- Obstojí tento výrok ve světle všech čtyř zásad volebního práva?
- Jakou pozici (politickou, finanční, mediální, jinou) mají v ČR politické strany se ziskem 2%, 4%, 8% a 20%?
- Je pravda, že hlas pro politickou stranu, která nepřekročí uzavírací klauzuli, je hlasem pro vítěze (parlamentních) voleb? Vysvětlete.
- Komu pomáháte, resp. komu škodíte, pokud se (parlamentních) voleb vůbec neúčastníte? Vysvětlete.
Písemný úkol (dobrovolný)
Srovnejte rozsudek Nejvyššího správního soudu ČR ve věci Dělnická strana II (rozsudek ze dne 17. 2. 2010, č. j. Pst 1/2009-348) a rozsudek Najvyššieho súdu SR ve věci Slovenská pospolitosť – Národná strana (rozsudek ze dne 1. 3. 2006, sp. zn. 3Sž 79/2005). V čem jsou si podobné a čím se liší? Existují v ČR nebo na Slovensku extrémistické politické strany, které (zatím) nebyly státem rozpuštěny? Pokud ano, proč tomu tak je? Ve své argumentaci můžete použít jakoukoliv judikaturu NSS, ÚS, ESLP a zahraničních soudů, českou i zahraniční doktrínu, i vlastní úvahy. Rozsah 2-3 strany A4.
Seminář č. XYZ: Aktuální témata ústavního práva + opakování
Na konci tematického bloku budete vědět...
- co bylo obsahem ústavní žaloby proti prezidentu republiky Miloši Zemanovi v roce 2019
- co bylo obsahem ústavní žaloby proti prezidentu republiky Václavu Klausovi v roce 2013
- co si o těchto tématech mysleli v rozhodné době ústavní právníci
Materiály k nastudování
- znovu si přečtěte Ústavu ČR (alespoň jednou, ale klidně i 2-3x)
- zaměřte se především na ustanovení o moci výkonné
- zopakujte si pět testů z ústavního práva (viz odpovědníky v období jaro 2020)
- přečtěte si obě ústavní žaloby proti prezidentu republiky (Klaus 2013, Zeman 2019)
- pro nadšence: Debata s Respektem (10. 9. 2019)
- pro shrnutí: stenozáznam na webu Poslanecké sněmovny
Judikatura:
- nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 17/13 ze dne 27. 3. 2013
- přečtěte si prosím celý nález, včetně disentů
Příprava na seminář
Připravte si shrnutí obou ústavních žalob v rozsahu max. 1 strana A4 (oboustranně).
Písemný úkol (dobrovolný)
Napište koncept rozhodnutí Ústavního soudu ve věci ústavní žaloby na prezidenta republiky Miloše Zemana. Soustřeďte se jak na obsah rozhodnutí, tak i na jeho formální a procesní náležitosti. Pokud výhledově přemýšlíte o stáži na ÚS, sepište prosím jak naraci, tak i argumentaci. Pokud o stáž zájem nemáte, můžete naraci přeskočit a napsat pouze samotnou argumentaci ÚS. Rozsah argumentace: minimálně 3 strany A4.
BONUS: Tutoriály
(Extra)
Judikatura:
- nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 12/17 ze dne 7. 11. 2017 (tisková zpráva, text nálezu)
- přečtěte si prosím celý nález, včetně disentů
Písemný úkol (dobrovolný)
Souhlasíte s rozhodnutím pléna Ústavního soudu ve věci nejmenování doc. Ošťádala profesorem? Představte si, že jste ústavním soudcem / ústavní soudkyní a napište separátní votum (tj. odlišné stanovisko). Pokud s plénem souhlasíte, půjde o tzv. souhlasné separátní votum (concurring opinion), které vede ke stejnému závěru, ale používá odlišnou argumentaci. Pokud s plénem nesouhlasíte, budete psát tzv. nesouhlasné separátní votum (dissenting opinion), které vede k jinému závěru. Rozsah 2-3 strany A4. Prosím vkládejte do odevzdávárny.