Zkuste vymyslet, co nejvíce věcí, které ovlivňují to, jak vnímáme svět?
Máte zapnutý náhled celé osnovy, zpět na běžné zobrazení.
Načítání a prohlížení osnovy může být v závislosti na množství obsahu pomalejší.
Seznámení + chyby v sociální percepci
Hezký den,
dnes se budeme v online semináři věnovat chybám v sociální percepci.
Specifika sociálního poznávání (sociální objekty se liší od jiných objektů)
- Lidé záměrně ovlivňují své prostředí, usilují o jeho kontrolu z hlediska svých cílů
- Sociální poznávání má vzájemný charakter, formuji si dojem o druhém člověku a ten druhý zase o mně
- Lidé se mění v čase a okolnostech obvykle více, než je to v případě jiných objektů
- Přesnost našich poznatků o lidech je těžší posoudit než přesnost poznatků o jiných objektech
- Těsné propojení sociálního poznávání s jinými psychickými jevy(emocemi, motivací, hodnotami, normami, přesvědčeními atd.
Následující dvě videa Vám pomůžou s uvedením tématu sociální percepce.
Cvičení
Máte? Vážně, zkuste si to napsat, než budete pokračovat dál...
.
.
.
.
.
.
Může to být například...
Pozornost a vnímání
Naše vnímání světa (a třídy) může zásadně ovlivnit třeba "jen" naše pozornost. Nevěříte? Podívejte se na následující videa:
Chyby v sociální percepci:
Cvičení:
Přiřaď popis chyb v sociální percepci s jejich názvy:
1. Haló-efekt
2. Projekce
3. Chyba centrální tendence
7. Efekt primárnosti
8. Efekt falešného konsenzu
9. Základní atribuční chyba
CH: chyba hodnocení, při které jediný rys osobnosti působí tak dominantně, že ostatní rysy jsou v pozadí. Člověk má tendenci zevšeobecňovat, dělat pod vlivem určitých rysů závěry také o ostatních rysech. Např. u člověka, který oslňuje svou inteligencí nebo vtipností si nevšimneme, že není docela spolehlivý ani pracovitý, že nejedná čestně apod.
D: sklon vidět na druhých nejen své přednosti, ale i své chyby, které si často ani u sebe neuvědomujeme
A: Při větším množství hledisek hodnocení nebo při větším počtu hodnocených pracovníků navíc posuzovaných v krátkém časovém rozmezí se u posuzovatelů snižuje rozlišovací schopnost, což vede k nadměrnému používání středních, průměrných hodnot při hodnocení, vyhýbání se krajním hodnotám (jak kladným, tak záporným).
G: chyba hodnocení, která vyplývá z minulých zkušeností. Člověk má tendenci zachovat si stejný postoj, který si v minulosti vytvořil.
F: Tento efekt se projevuje často u vedoucích pracovníků, kdy jejich negativní očekávání a postoj natolik ovlivňuje jejich podřízené, že dochází k jejich naplnění. Působí natolik sugestivně někdy i manipulativně, že hodnocení přistupují nevědomě na jejich „předurčenou“ roli. Nazývá se též „sebenaplňující předpověď.“
B: Čím vyšší máme vůči lidem či zaměstnancům očekávání, tím lepších dosáhnou výsledků. Vede to k tomu, že se hodnocený identifikuje s pozicí, do které je stavěn, začíná se chovat, jak od něho očekávají druzí.
E: Rysy zaznamenávané jako první mají větší vliv na formování dojmu než další uváděné rysy.
H: Lidé mají tendenci vnímat své chování jako typické a předpokládají, že jiní lidé mají podobné postoje, dělají podobná rozhodnutí a chovají se víceméně stejně.
C: Je všeobecná tendence přeceňovat u druhých osob význam osobnostních vlastností na úkor situačního kontextu Např. vlastní nezaměstnanost budeme přičítat situaci (nepříznivý stav trhu, špatné dopravní spojení), kdežto u jiných vysvětlujeme nemožnost zisku pracovního místa dispozicemi (lenost, neschopnost)
Haló efekt
Test na bias
Jak se bránit bias ve třídě
Všichni vnímáme svět jinak!
Nebuďme líní a zkusme o druhém zjistit něco víc!
V případě dotazů se neváhejte ptát na diskuzním fóru - najdete ho zde:
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v pondělí v 16:00.
Chyby v sociální percepci
Hezký den,
v dnešním online semináři se budeme věnovat sociální percepci.
Křížovka:
1. V minulé hodině jsme se věnovali tématu sociální vnímání. Jak lze slovo vnímání označit slovem na P
2. Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, kdy máme sklon vidět na druhých nejen své přednosti, ale i své chyby, které si často ani u sebe neuvědomujeme
3. Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, když máme tendenci přeceňovat u druhých osob význam osobnostních vlastností na úkor situačního kontextu Např. vlastní nezaměstnanost budeme přičítat situaci (nepříznivý stav trhu, špatné dopravní spojení), kdežto u jiných vysvětlujeme nemožnost zisku pracovního místa dispozicemi (lenost, neschopnost). Jedná se o základní ……….chybu
4. Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, kdy čím vyšší máme vůči lidem či zaměstnancům očekávání, tím lepších dosáhnou výsledků. Vede to k tomu, že se hodnocený identifikuje s pozicí, do které je stavěn, začíná se chovat, jak od něho očekávají druzí. Jedná se o ……….efekt
5. Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, kdy rysy zaznamenávané jako první mají větší vliv na formování dojmu než další uváděné rysy. Jedná se o efekt……..
6. Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, kdy mají lidé tendenci vnímat své chování jako typické a předpokládají, že jiní lidé mají podobné postoje, dělají podobná rozhodnutí a chovají se víceméně stejně. Jedná se o efekt …….. konsenzu
7. Co nám pomáhá odstranit chybu centrální tendence. Jedná se o ………křivku
Co je to sociální percepce?
Řeč je o vnímání a poznávání druhých lidí v rozličných sociálních situacích. Tento proces je vždy subjektivní a nese s sebou řadu zkreslení a chyb. Neobjektivita poznávání sebe a druhých může být v některých ohledech limitující, nicméně se jí nemůžeme zcela vyhnout. Co však můžeme je to, že budeme s těmito limity aktivně pracovat a uvědomovat si je.
Co ovlivňuje to, jak vnímáme druhé?
Každý z nás má v sociální percepci trochu jiný výchozí stav - navzájem se lišíme zkušenostmi, vlastnostmi, tím, kde žijeme, čím se zabýváme nebo také tím, jaké hodnoty zastáváme. Vnímání může bezprostředně ovlivnit i náš aktuální psychický a fyzický stav. Velkou roli v sociální percepci hrají naše emoce.
Všechny tyto faktory (a mnoho dalších) hrají roli v tom, jak se díváme na druhé. Jak je vnímáme, posuzujeme a jak se k nim chováme.
K zamyšlení: Zkuste se zamyslet nad tím, jaké všechny faktory mohou ovlivňovat to, jak vnímáte druhé. Jsou některé z nich výraznější, než jiné? Je jejich struktura stejná, nebo jiná, jako když vám bylo např. 10/14/18 let?
Z čeho čerpáme informace o druhých?
V předchozím odstavci byla řeč o tom, co vnášíme do sociální percepce my. Klíčové je však zejména to, jaké vstupní informace získáme o druhém. Co vše nám pomůže v utvoření názoru na druhého? Může se jednat o následující:
- verbální komunikace (co nám říká a jak to říká)
- neverbální komunikace (fyzický vzhled, postoj, výraz v obličeji, gesta ...)
- čím je nám podobný/ čím se od nás liší
- prostředí, ve kterém se pohybuje
- sociální postavení
- ...
K zamyšlení: O které další informace o druhých se můžete ve vytváření úsudku opřít? Zkuste uvést konkrétní příklady.
Příklady percepčních chyb
Chyb sociální percepce je celá řada, pro ilustraci uvádíme několik nejznámějších.
Haló efekt
Vzniká tehdy, když nám na druhé osobě upoutá nějaký výrazný rys, který zastíní většinu ostatních, což vede k redukci dalších vjemů a zásadním způsobem to může ovlivnit to, jak budeme k dané osobě přistupovat. Může jít například o barvu vlasů (sytě růžová/černá ...), tón hlasu (ječivý a hlasitý/takřka neslyšný ...), výstřední oděv či způsob pohybu.
K zamyšlení: Stalo se vám někdy, že vás na člověku upoutal jeden výrazný rys tak, že vše ostatní již "nebylo podstatné"? O jakou situaci šlo? Jak to ovlivnilo váš vztah k dané osobě? Uvažujte nad konkrétními příklady.
Efekt primárnosti (první dojem)
První informace, kterou o dané osobě dostanete, může zásadně ovlivnit celý váš budoucí vztah. Obecně efekt primarity funguje tak, že si lépe pamatujeme informace, které slyšíme jako jedny z prvních. Ty další už nám v paměti utkví mnohem méně a také je máme již tendenci hodnotit ve světle informací dřívějších. První dojem není snadné změnit - chcete-li vědět více, můžete mrknout na následující video:
Efekt novosti
Spočívá v tendenci vnímat poslední informace jako nejdůležitější (nezávisle na jejich zdroji/kvalitě). Může to fungovat jak na poli zpravodajství, tak v sociální interakci - například pokud se jako nejnovější informaci dozvíte o někom něco velmi negativního, pravděpodobně vám to bude připadat zásadnější, než informace, které jste máte o dané osobě z dřívějška.
Implicitní teorie osobnosti
Člověk si usnadňuje orientaci ve světě také tím, že kategorizuje. Tyto kategorie pak mohou způsobit, že jedinci, který splňuje dílčí část charakteristik některé z našich kategorií, přisoudíme i další charakteristiky a vlastnosti související s touto kategorií. Pokud například poznáte osobu, která se zajímá o výpočetní techniku, můžete jí automaticky přisoudit i další případné vlastnosti (introverzi, sociální izolaci, autistické rysy apod.), což pochopitelně ovlivní vaše další chování, byť daná osoba těmito vlastnostmi vůbec nemusí disponovat.
Efekt shovívavosti
Pokud máme k někomu obzvlášť dobrý vztah, můžeme mít tendenci ho nevědomky nadhodnocovat - například v oblasti morální, výkonové apod.
K zamyšlení: Napadne vás nějaký konkrétní příklad efektu shovívavosti? Zkuste zapátrat například ve školní praxi.
Efekt přísnosti
Je pravým opakem efektu shovívavosti. Pokud někoho nemáme rádi, máme k němu negativní vztah, pak se může stát, že ho budeme hodnotit přísněji nebo podhodnocovat.
Konfirmační zkreslení
Není neobvyklé, že se můžeme více soustředit na informace, které podporují náš názor. To může fungovat nejen na poli sociální percepce, ale i například tehdy, když si dohledáváme informace k nějakému tématu. Tomuto jevu se říká konfirmační zkreslení a zjednodušeně funguje tak, že máme tendenci preferovat interpretace, které náš názor podporují, zatímco ty, které našemu názoru odporují, máme tendenci bagatelizovat.
K zamyšlení: Uvědomujete si, že některé sociálně-percepční chybě podléháte více, než jiné? O kterou konkrétně jde?
Pro zvídavé: Zapátrejte na internetu, a zjistěte, jaké další chyby sociální percepce existují. Možná budete překvapeni!
Úkol: Zkuste zmapovat celý jeden svůj den a cíleně více sledovat sebe sama v sociálních interakcích. Zkuste zachytit, zda se dopouštíte některých chyb sociální percepce. Jde to snadno, nebo je to náročné? Své závěry si zapište. Můžete také pozorovat druhé - jaké percepční chyby dělají oni? Jak složité je tyto chyby odhalit u sebe a u druhých?
Stereotypy
V kontextu sociální psychologie je stereotyp ustáleným souborem představ a přesvědčení o nějakém člověku či skupině osob. Zpravidla se jedná o dobře sociálně zakořeněné představy, které významným způsobem ovlivňují chování jednotlivců.
Můžete mrknout na krátké video (ze seriálu Community) dobře ilustrující stereotypní uvažování o asiatech:
K zamyšlení: Na jaké další osoby/skupiny lidí můžeme nahlížet stereotypně? Patříte sami do nějaké skupiny lidí, která může být stereotypizovaná? Jmenujte konkrétní příklady.
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v pondělí v 16:00.
Sebepojetí
Krásný den,
v dnešním semináři se budeme věnovat důležitému tématu, kterým je téma sebepojetí.
Opakování z minulých seminářů:
- Jak se nazývá chyba v sociálním vnímání, když máme tendenci přeceňovat u druhých osob význam osobnostních vlastností na úkor situačního kontextu Např. vlastní nezaměstnanost budeme přičítat situaci (nepříznivý stav trhu, špatné dopravní spojení), kdežto u jiných vysvětlujeme nemožnost zisku pracovního místa dispozicemi (lenost, neschopnost). Jedná se o základní ……….chybu
- Jak se nazývá proces, kdy podnět z dřívějška ovlivňuje pozdější chování a myšlení jedince, například to, jak později vnímá podobný podnět. V minulém semináři jste o něm četli článek.
- Jak se nazývají způsoby uvažování, které lidé používají k interpretaci okolní reality – a to primárně v situacích, kdy potřebují velmi rychlou odpověď na dění kolem nás. Jedná se o strategie, které zjednodušují rozhodování spojené se jmény Tversky a Kahneman.
Do tématu nám pomohou se dostat následující videa. Jedná se o vystoupení Evy Farné a Kamily Rundusové (KAMU), které mluvím o svém sebepojetí. Nemusíte se dívat na obě videa, stačí, když si vyberete jedno video.
Zkuste si prosím napsat jednu větu, která by vystihla to video, které jste viděli.
Kolik lidí ve vašem okolí nemá žádné problémy se sebepřijetím,sebepodceňováním či realistickou sebereflexí?
Sebehodnocení
- Sebehodnocení koreluje středně silně s depresivitou a emocionální labilitou (Joiner, Alfano, & Metalsky, 1992)
- Vysoké sebehodnocení jako protektivní faktor při stresu, predikuje pozitivní emocionalitu (Baumeister et al., 2003)
- Battistich, Solomon a Delucchi (1993) zjistili, že lidé s vysokým sebehodnocením jsou ve společnosti více oblíbení než lidé s nízkým sebehodnocením
Jaké důsledky má nízká sebedůvěra? Na základě tohoto obrázku zkuste vymyslet konkrétní příklad jak tento kruh funguje?
Co ovlivňuje sebehodnocení?
Strategie v případě nižší sebedůbvěry: BOJ
Strategie v případě nižší sebedůvěry: ÚTĚK
Dotazník sebedůvěry
Johariho okénko
Za domácí úkol na tento seminář jste měli zjistit, jaké jsou Vaše silné stránky, jaké máte pozitivní vlastnosti. Pokud jste si je ještě nenapsali zkuste si je napsat. Dalším pokračováním k sebepoznání je zeptat se ostatních na Vaše silné stránky. Poproste je ať Vám je napíšou. Díky nim se pak můžete dostat k slepé oblasti v Johari okénku.
Kladete si otázku, proč se zabýváme jenom pozitivními stránkami. Ty negativní máme více prozkoumané a v naší společnosti není problém dostávat zpětnou vazbu na naše negativní stránky, ale je velice užitečné zkusit se podívat na naše pozitivní stránky. V jejich poznání nám v životě bránili možná věty typu: "sebechvála smrdí" nebo "radši tě nebudeme chválit, ať si o sobě moc nemyslíš, ať nejsi moc namyšlený". Nyní si těchto vět pokusíme nevšímat a zkusíme se zamyslet nad tím, kdo vlastně jsme a posílit tak naše sebepoznání a naši sebedůvěru. Protože jestli chceme pomáhat se sebedůvěrou druhým lidem, musíme začít u sebe.
Třeba budou užitečné následující otázky:
- V kterých situacích se cítíš sebejistě?
- Co rád děláš ve volném čase? Jaké schopnosti/vlastnosti k tomu využíváš?
- Kterými třemi přídavnými jmény by tě popsali tvoji kamarádi?
- Jaký nejlepší kompliment si kdy dostal/a?
- Které tvoje vlastnosti/schopnosti ti pomohly zvládnout těžké chvíle?
- Je něco za co jsi na sebe pyšný/á?
cvičení - sebeobraz
Zkus nakreslit, jak se aktuálně vidíš, jak vypadáš. Až to budeš mít, zkus nakreslit, jak by sis přál vypadat?
Zkus nakreslit, jak se aktuálně vidíš, jak vypadáš. Až to budeš mít, zkus nakreslit, jak by sis přál vypadat?
-
Cvičení: Tři dobré věci (Seligman, 2014)
Po dobu jednoho týdne si každý den zapisujte tři pozitivní věci, které se mi v tyto dny přihodily. Navíc ke každé události připište odpověď na alespoň jednu z těchto tří otázek:
- Proč se mi tato věc přihodila?
- Co to pro mě znamená?
- Co mohu udělat, abych podobných událostí prožil/a v budoucnu více?
- Proč se mi tato věc přihodila?
Z tohoto semináře bychom byli rádi, kdybyste si odnesli následující myšlenku:
Abychom mohli něco změnit, musíme to nejdříve poznat a přijmout.
V případě dotazů se neváhejte ptát na diskuzním fóru - najdete ho zde:
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v pondělí v 16:00.
Komunikace
Dobrý den,
tento seminář je zaměřený na komunikaci a asertivitu.
Co je to vlastně komunikace? Harrold D. Lasswell popisuje komunikační proces jednoduše takto: "Kdo říká, co, jakým kanálem, ke komu, s jakým účinkem.”
Na obrázku je popsáno jakým způsobem se komunikace dělí. Více o jednotlivých formách neverbální komunikace se dozvíte v prezentaci.
K čemu jsou nám komunikační dovednosti?
Dobré komunikační dovednosti nám pomáhají snižovat distres. Tím jsou dobrou prevencí sociální úzkosti. Účinný způsob komunikace nám může pomoci zabránit stresujícím situacím a konfliktům už na jejich začátcích.
Cvičení - všímám si, jak naslouchám
Jděte a mluvte s někým pár minut. S kýmkoli. Při naslouchání si všímejte, co kromě hlasu vašeho protějšku ještě slyšíte. Jinak řečeno - jaké další myšlenky vám probíhají v mysli, když nasloucháte?
Čeho jste si všimli?
Jděte a mluvte s někým pár minut. S kýmkoli. Při naslouchání si všímejte, co kromě hlasu vašeho protějšku ještě slyšíte. Jinak řečeno - jaké další myšlenky vám probíhají v mysli, když nasloucháte?
Čeho jste si všimli?
Čeho jste si mohli všimnout?
Naslouchání je příležitost pochopit problém
Naslouchání je příležitost vypadat inteligentně
Naslouchání je příležitost získat informace
Naslouchání je příležitost zjistit, jak vypadat důležitě
Naslouchání je příležitost dozvědět se, co se děje s druhou osobou
Naslouchání je příležitost vnímat vnější zvuky jako jiný hluk, hudba atd.
Naslouchání je příležitost zjistit, jak byste mohli pomoci
Naslouchání je příležitost věnovat se vlastním myšlenkám a druhou osobu vůbec neposlouchat
Komunikační zlozvyky
Problémy v komunikaci vznikají, když nepřesně interpretujeme chování našeho komunikačního partnera a jeho motivace. Také mohou vznikat z nedostatečně rozvinutých komunikačních kompetencí.
V problémových situacích se pak často objevují maladaptivní stereotypní reakce, těm pak říkáme komunikační zlozvyky.
Více se o nich dočtete ve výtahu níže.
Cvičení - komunikační zlozvyky
Zamyslete se nad vlastními komunikačními zlozvyky. Napište si je do sešitu a zkuste si je přeformulovat do asertivnější podoby.
Zamyslete se nad vlastními komunikačními zlozvyky. Napište si je do sešitu a zkuste si je přeformulovat do asertivnější podoby.
Asertivita
Asertivita je jednou důležitých komunikačních dovedností. Díky ní dokážeme prosazovat jiný názor nebo stanovisko, stojíme se za svými zájmy. Umožňuje nám jasně vyjádřit a prosadit naše názory a myšlenky, při čemž ale nenarušujeme práva ostatních. Je důležité také umět rozlišovat mezi asertivním chováním a manipulativním chováním.
Komunikační styly
Agresivní
Pasivně-agresivní
Submisivní
Manipulativní
Asertivní
K doplnění
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v pondělí v 16:00.
Skupinová dynamika
Hezký den,
cílem tohoto semináře je obeznámit se s fázemi vývoje skupiny natolik, abychom byli schopni tyto poznatky účelně využít při své práci s třídními (a jinými) kolektivy.
Seminář nesupluje odbornou literaturu na toto téma, nýbrž je s ní ve vzájemně doplňujícím se vztahu. Jednotlivé úkoly si zpracujte buď na počítači, nebo formou tužka-papír.
Na chvíli se v duchu vraťte do středoškolských časů. Vzpomeňte si, s kým jste kamarádili, jakou muziku jste poslouchali a co vám tehdy přišlo důležité.
Nakreslete nebo najděte obrázek nebo fotku, který by metaforicky vyjadřoval, jak jste se tehdy měli ve třídě? Jaké jste měli vztahy, s jakou náladou jste tam chodili?
Zavolejte nebo napište několika spolužákům a zeptejte se, jak to měli oni. Jejich odpovědi si zaznamenejte.
Patrně jste v rámci předchozího úkolu dostal/a několik odlišných odpovědí.
Pokud ne, zkuste si sám/sama vzpomenout na různé skupiny, jejichž jste (byl/a) členem, a jak jste se v nich cítil/a a jak se vám v nich (spolu)pracovalo.
Pokuste se vytvořit hypotézu, čím mohou být odlišnosti způsobeny.
Co ovlivňuje to, jak se v nějaké skupině cítíme, jaké v ní máme vztahy a jak se nám v ní pracuje?
Představte si třídu, „ve které to funguje”.
- Jaké má znaky?
- Co se v ní ne/děje?
- Jaké vztahy děti mají?
- Jak je to tam s konflikty?
- Jaký mají vztah k učiteli?
Odpovědi na všechny předchozí otázky si zapište.
Aby se skupina dostala do stádia, kdy všechno funguje ke spokojenosti všech - tzv. performingu, musí ale projít určitými stádii.
Vaším úkolem je nyní seznámit se s jednotlivými stádii Tuckmanova modelu.
Jak to vypadá, můžete najít např. v tomto videu (doporučuji zejména fanouškům LOTRa)
či názorně v
Aktivitu, která modeluje jednotlivé fáze ve třídě, najdete zde pod názvem Okenice.
O podrobnostech jednotlivých fázích Tuckmanova modelu si můžete přečíst zde:
- Jak se vyvíjejí vztahy ve skupině?
- Co jsou cíle jednotlivých fází? Co se musí stát/odehrát, aby se skupina mohla posunout do další fáze?
- Jak dlouho jednotlivé fáze trvají?
- Co se stane, pokud skupina prodělá nějakou větší změnu (odejde část členů, změní se vnější autorita, přijde někdo nový…)?
Pokud by jste si s něčím nevěděl/a rady, můžete přidat dotaz do diskuze.
Na základě poznatků, které jste v této interaktivní osnově získal/a, a s využitím vlastních zkušeností zkuste navrhnout aktivitu pro každou z fází vývoje skupiny.
Cílem aktivity je pomoci skupině posunout se ve skupinové dynamice tak, aby mohla do další fáze (v případě performingu, aby upevnila své kvality).
U každé aktivity stručně popište princip (případně dej odkaz na popis) a zdůvodněte, proč je vhodná právě do této fáze.
Na základě poznatků, které jste v této interaktivní osnově získal/a, a s využitím vlastních zkušeností zkuste navrhnout aktivitu pro každou z fází vývoje skupiny.
Cílem aktivity je pomoci skupině posunout se ve skupinové dynamice tak, aby mohla do další fáze (v případě performingu, aby upevnila své kvality).
U každé aktivity stručně popište princip (případně dej odkaz na popis) a zdůvodněte, proč je vhodná právě do této fáze.
Inspirovat se můžete třeba tady:
Také si můžete najít materiály (bakalářky, diplomky, metodické materiály různých organizací) popisující adaptační kurzy, jsou to zásobárny aktivit cílených na klima třídy.
Doplňující materiály
V případě dotazů se neváhejte ptát na diskuzním fóru - najdete ho zde:
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v úterý ve 14:00.
Experiment v sociální psychologii
Pěkný den,
tento seminář se věnuje experimentům v sociální psychologii.
Jak přesně vědci zkoumají lidskou mysl a chování? I když
existuje celá řada různých výzkumných technik, experimentální metoda umožňuje
vědcům podívat se na vztahy mezi příčinami a následky. V experimentální metodě
vědci identifikují a definují klíčové proměnné, formulují hypotézu, manipulují
s proměnnými a shromažďují data o výsledcích. Intervenující proměnné jsou
pečlivě kontrolovány, aby se minimalizoval potenciální dopad na výsledek
experimentu.
Experimenty v sociální psychologii se snaží vysvětlit, jak
jsou myšlenky, pocity a chování ovlivňovány přítomností druhých. Takové studie
obvykle zkoumají, jak chování jedince ovlivňuje skupinové chování nebo vnitřní
stavy, jako je postoj nebo sebepojetí.
Pojďme si připomenout několik známých či zajímavých experimentů,
které demonstrují fenomény, o kterých jsme slyšeli na přednáškách a seminářích.
The smoky room experiment
Efekt přihlížejícího
Pokud byste seděli v čekárně a z větracího otvoru na zdi by začal
vycházet kouř, pravděpodobně byste s tím něco udělali. Aspoň byste problém někomu
nahlásili. A nebo možná ne.
Vědci nechali účastníky sedět v čekárně, aby vyplnili
dotazníky před započetím vlastního výzkumu. Najednou se však místnost začala
plnit kouřem. Zkoumány byly různé varianty - někdy byl účastník v místnosti
sám, nebo byli netušící účastníci v místnosti tři. V hlavní části
experimentu byl v místnosti jeden účastník a spolu s ním dva „herci“,
kteří kouř ignorovali a pokračovali ve vyplňování dotazníků.
Když byli účastníci sami, asi tři čtvrtiny účastníků
opustily místnost, aby hlásily kouř vědcům. Ve stavu se třemi skutečnými
účastníky hlásilo kouř jen necelých 40 procent. Ve finálním stavu, kdy dva
společníci kouř záměrně ignoroval, pouhých 10 procent účastníků kouř ohlásilo.
Experiment je skvělým příkladem toho, do jaké míry se lidé
při řízení svých akcí spoléhají na reakce ostatních.
Otázky
- Myslíte, že byste kouř ohlásili nebo podlehli skupinové konformitě?
- Co myslíte, že z hlediska situačních či osobnostních proměnných dále mohlo ovlivnit ochotu/neochotu kouř ohlásit?
- Jak se to projeví ve vaší třídě - u žáků? V pedagogickém sboru ?
- Myslíte, že byste kouř ohlásili nebo podlehli skupinové konformitě?
- Co myslíte, že z hlediska situačních či osobnostních proměnných dále mohlo ovlivnit ochotu/neochotu kouř ohlásit?
- Jak se to projeví ve vaší třídě - u žáků? V pedagogickém sboru ?
Zrcadlově obrácené tváře
Efekt pouhého vystavení
Lidé dávají přednost známým věcem. Ano, je to docela banální
zjištění. Mnohem zajímavější je však vynalézavost autorů experimentu, kteří
tento efekt chtěli prokázat.
Přemýšlejte o své vlastní tváři. Vídáte ji nejčastěji v zrcadle, ale vaše okolí ji vidí přímo. To znamená, že znáte svou tvář na zrcadlově převrácenou, ale ostatní znají reálný obraz vaší tváře.
Přesně tento
fakt je využíván v experimentu pro testování hypotézu o efektu pouhého vystavení.
Mužům a ženám v partnerských párech byly ukázány fotografie
tváře ženy (tj. partnerky), některé zrcadlově převrácené, jiné ne. Přitom byli
požádáni, aby vybrali tu fotografii, která se jim nejvíce líbí. Výsledky
ukázaly, že žena většinou preferovala zrcadlenou fotografii a naopak muži přímou
fotografii.
Autoři nabídli také jedno možné evolučně-psychologické vysvětlení: preference známého je bezpečnější, a tedy přizpůsobivější. Autoři však varovali, že to není tak jednoduché, protože lidé také dávají přednost mírné novosti.
Otázky k zamyšlení
- Myslíte, že kdybychom aktuálně tento experiment zopakovali, byl by výsledek stejný? Nebo by ho mohla nějak ovlivnit třeba současná vlna selfie fotografií?
- Napadne vás, v jakých dalších oblastech se projevuje efekt pouhého vystavení?
- Myslíte, že kdybychom aktuálně tento experiment zopakovali, byl by výsledek stejný? Nebo by ho mohla nějak ovlivnit třeba současná vlna selfie fotografií?
- Napadne vás, v jakých dalších oblastech se projevuje efekt pouhého vystavení?
Rossovy experimenty s efektem falešného konsenzu
Tendence přeceňovat, do jaké míry s námi ostatní lidé souhlasí.
Skupina účastníků (studentů) byla dotázána, zda by byli ochotni chodit po kampusu po dobu 30 minut s reklamní deskou s nápisem „Jezte u Joea“. Pro motivaci bylo účastníkům jednoduše řečeno, že se ze studie poučí „něco užitečného“, ale že mohou účast kdykoli odmítnout. Výsledky byly jednoznačné. Z těch, kteří souhlasili nosit sendvičovou reklamu si 62% myslelo, že by s tím souhlasili i ostatní. Z těch, kteří odmítli, si pouze 33% myslelo, že by ostatní souhlasili s tím, že budou nosit sendvičovou reklamu. Účastníci také měli extrémnější názory o typu člověka, který by učinil opačné rozhodnutí než oni sami.
Otázky k zamyšlení
- Jaká je vlastně příčina efektu falešného konsenzu?
- Mohou nastat situace, kdy se tento efekt projevuje silněji?
- Zjistili jste někdy na sobě, že jste obětí efektu falešného konsenzu?
- Jaká je vlastně příčina efektu falešného konsenzu?
- Mohou nastat situace, kdy se tento efekt projevuje silněji?
- Zjistili jste někdy na sobě, že jste obětí efektu falešného konsenzu?
Breaking the Rules to Rise to Power
Sociální normy
Na požádání by většina z nás pravděpodobně řekla, že
pohrdáme hrubostí, ale výzkum naznačuje, že to také můžeme vnímat jako znamení
moci. Studie z roku 2011 zveřejněná v časopise Social Psychological and
Personality Science naznačuje, že čím hruběji někdo jedná, tím silněji jsou o
něm pozorovatelé přesvědčeni, že je důležitou a významnou osobou, a proto
nemusí dodržovat stejná pravidla jako my ostatní.
Studie se skládá ze 4 experimentů – (1) Účastníci studie v experimentální
skupině četli scénář, ve které herec měl během čekání na úřadě vstát a bez ptaní
si nalít šálek kávy z konvice označené „pouze pro zaměstnance“, přičemž účastníci
v kontrolní skupině četli scénář o návštěvníkovi úřadu, který během čekání
vstal, odešel na WC a pak se vrátil. (2) Scénář v experimentální skupině
pojednával o tom, že praktikant v účetní firmě poukázal na nesrovnalosti a
nadřízený účetní řekne „To se děje pořád, o to se nemusíš starat. Auditoři si
toho nikdy nevšimnou, takže nám to projde.“ V kontrolní skupině ve scénáři
nadřízený odpoví: „To se děje pořád, musíme se na to vážně zaměřit. Auditoři si
toho nikdy nevšimnou, ale mělo by se to vyřešit. Zákony se musí dodržovat.“ (3)
V této studii bylo použito video s mužem, který přijde do restaurace.
V experimentální skupině si dá nohy na židli, cigaretový popel odklepává
na zem a velmi příkře si objedná sendvič. V kontrolní skupině si herec na
videu pouze přehodí nohu přes nohu, popel odklepává do popelníku a objednávku
učiní zdvořile. (4) Poslední studie přinesla další důkazy o síle efektu
porušování norem tím, že zapojila reálnou interakci. Při čekání na „experiment“
do čekárny kromě nic netušícího účastníka přišel další účastník (najatý herec),
který se choval slušně, a posléze dorazil ještě jeden účastník (opět najatý
herec), který se choval poněkud hrubě.
Ve všech dílčích studiích účastníci hodnotili muže, který se
choval hrubě, jako „schopnějšího učinit rozhodnutí“ a „přimět lidi, aby
poslouchali, co říká“, než jak hodnotili stejného muže, který se choval zdvořile.
Zdá se, že tato studie naznačuje, že porušující normy vnímají ostatní jako známku moci, i když by pozorovatelé jinak považovali toto porušení za hrubé nebo úplně nevhodné. Vzhledem k mnoha veřejným osobnostem, ke kterým vzhlížíme, tato zjištění dávají smysl 😊
- Vnímáte v popisu studie nějaké slabiny, které oslabují její závěry?
- Co všechno mohlo ovlivnit výsledky?
- Napadá vás nějaký další způsob, jak podpořit hypotézu, že porušování pravidel vede k získání vyšší sociální hodnoty v očích ostatních?
Stanfordský vězeňský experiment
Jak funguje přebírání sociálních rolí? Jak probíhá proces deindividuace a depersonalizace?
Popis: Myšlenka byla jednoduchá: vidět, jak obyčejní lidé
reagují na radikální změnu jejich běžných životních rolí. Polovina vybraných
jedinců se měla stát vězeňskými dozorci, druhá polovina jejich vězni. V tomto
experimentu neexistovaly žádné úlevy. Aby experiment měl smysl, musel se
zážitek maximálně přiblížit skutečné
zkušenosti vězňů a stráží.
Kompletní průvodce experimentem:
Otázky k zamyšlení
- Bylo etické provádět tuto studii?
- Bylo správné obchodovat utrpení účastníků-vězňů za znalosti získané z experimentu?
- Jak se podle vás po studii cítili vězni a dozorci, když se znovu setkali v civilních šatech?
- Pokud by experiment byl replikován v současnosti v České republice, dopadlo by to podobně?
- Bylo etické provádět tuto studii?
- Bylo správné obchodovat utrpení účastníků-vězňů za znalosti získané z experimentu?
- Jak se podle vás po studii cítili vězni a dozorci, když se znovu setkali v civilních šatech?
- Pokud by experiment byl replikován v současnosti v České republice, dopadlo by to podobně?
V případě dotazů se neváhejte ptát na diskuzním fóru - najdete ho zde:
Budeme se snažit reagovat co nejpružněji, pro naléhavé dotazy vám jsme k dispozici vždy v pondělí v 16:00.