Dotazník k transformaci teoretické stati v báseň

-	podtrhni prosím vždy čtený text/y a skupinu, k níž patříš
-	básně, teoretické texty i reprodukce výtv. děl se nacházejí za otázkami dotazníku

Jméno:......................................................................................

Text1 – Petr Vaňous, Černá hodinka (výstava Vladimíra Vély)
Text2 – Jiří Valoch, Portréty (výstava Jiřího Šiguta)

Participanti
1 - Studenti magisterského programu Katedry výtvarné výchovy PdF MU v Brně
2 – Studenti bakalářského programu Katedry výtvarné výchovy PdF MU v Brně
3 - Žáci Střední uměleckoprůmyslové školy v Jihlavě-Heleníně

1)	Byl pro tebe teoretický text srozumitelný? Vyjádři se prosím k jeho čtivosti.

2)	Jak se ti z něj tvořila báseň? Vnímáš vznik básně výtahem z daného textu jako tvůrčí proces, nudnou práci nebo úplně jinak? Napiš proč.

3)	Co v sobě tvá báseň nese? Zvaž a uveď, zda a čím se propojuje (obrazně, obsahově, emočně,...)
a)	s vyzněním teoretického textu
b)	s výtvarným dílem autora

4)	Znal/a jsi autora-umělce už dříve? (před čtením textu)

5)	Myslíš, že může báseň přínosně hovořit o výtvarném díle? A je na podobnou poetickou interpretaci místo v současných periodikách, nebo je to nevhodné? 

BÁSNĚ z TEXTU 1 (Vaňous – Véla)

Iveta Kalousková

skupinové
soukromé nezávislé
specifickým klasickým stereotypu iluzivní
výrazově neodbytné
spontánně
ikonických symetrických
procesuální expresivní živelné
ostře
jemně
spodní hlubinné černá
hledání těžké temné neviditelné
nadějné
nebezpečné
ZÁROVEŇ

Tereza Müllerová

Černá klášterní zahrada
výtvarných umění
se profiluje
jako v podvědomí
- těžké, neviditelné
v světě emoce

Diana Elfmarková

se specifickým přístupem
přestoupil
Hledal možnosti své neodbytné vize
a zároveň radikalizoval

Expresivní forma odkudsi z šedé zóny
Živelné formy ostře kroceny
Hlubinné imaginace vlastního vzniku
nadějné i nebezpečné

Ráchel Fojtů

Jako z obrazu
ho vedlo úsilí
vymanit se
být součástí – 
     vlastní zóny podvědomí,
podvědomí živelné imaginace
vlastního vzniku.

Lucie Hlouchová

Véla v letech výtvarných
stal se finalistou
jak vytvořil umění
pro své vize znaků
Expresivní úsilí
z pěti let vždy nadějné.

Elsa Rauerová

Úsilí
vymanit iluzivní výrazové možnosti
spontánně vyjádřit téma a nepřestat
být součástí ikonických zkratek
forma přebírá niterných výřezů Zóny
podvědomí jsou ostře kroceny, korigovány, tvarovány

Jiří Langer

Dávená forma

Véla radikalizoval formu do ikonických zkratek
niterných výhřezů odkudsi z živelné formy
niterných výhřezů odkudsi ze spodních proudů hlubinné imaginace
niterných výhřezů odkudsi ostře krocených
niterných výhřezů odkudsi reflektujících vlastní postupy
niterných výhřezů odkudsi
To je vždy nadějné i nebezpečné zároveň.

Jana Svobodová

Černá hodinka
Součástí zkratek
niterných výhřezů
odhaluje podvědomí

naše nejistoty

Jakub Kříž

Specifickým přístupem vymanit se naučené.
Hledal zaznamenat téma, Véla
radikalizoval a vytvořil
přebírá podvědomí
ostře kroceny spodní proudy
se vyjevují, paralelně.

Martina Chaloupková

Vladimír Véla finalistou
Vladimír Véla malíř klasických
Přestoupil
Intermediální
Stereotypu
Expresivní forma z podvědomí
Živelné formy jsou kroceny

Černá hodinka označuje
v procesu hledání 
překážky
nejistotu
sílu emoce
To je nadějné i nebezpečné

Ludmila Voženílková

Své vnitřní neodbytné vize
Expresivní dávená forma
přebírá povahu emocí a niterných výhřezů
Živelné formy ostře kroceny
jemně korigovány
tvarovány
spodní proudy hlubinné imaginace paralelně
tematizují proces vlastního vzniku.

Markéta Tunková

Vladimír Véla absolvoval mladé umění naposledy
v salonu v nezávislé Galerii se specifickým přístupem
klasických technik intermediální tvorby.

Ze stereotypu možnosti být součástí vytvořil 
vlastní expresivní povahu odkudsi ze zóny.

Proces vzniku je metaforou těžké, ač neviditelné překážky
jednak obsaženou kolem nás, vždy nadějné kurátorem.

Jan Charvát

Dávená forma emocí podvědomí
Živelné kroceno a tvarováno
Hlubinné imaginace tematizují

Je metaforou procesu překážky
Je schopna představy

Karolína Hejduková

Úsilí vymanit se z neodbytné vize,
dávená forma niterných výhřezů podvědomí.
Spodní proudy naráží na neviditelné překážky.

BÁSNĚ z TEXTU 2 (Valoch – Šigut)

Iveta Kalousková

čtverec – pixel
čtverec jediný

čtverců šest

základem je čtverec

Tereza Müllerová

koncept 
s jazykem
záběr nežijících
determinuje plátno
potom 
naopak
výsledkem počítače?

Robert Benák

Samostatná tvůrčí cesta začala záznamy, poté postupně objevili přírodní fenomény
napadané listy, koncept úplně nový, tedy takový, plátno napíná klasicky
Rozlišení také v číslech je digitální záběr, základem je čtverec a také pixel
kdy mu dovoluje na bílé a černé, že tak nalezl subtilní estetiku právě.

Diana Elfmarková

samotná cesta
napadané listy
tekoucí voda

nová cesta nový koncept
fotografický
v malovaný
digitální soubor jedniček a nul
přenáší na plátno
bílé černé žluté modré červené
i šedé

Ráchel Fojtů

Ryze tak samy,
nyní bílé, potom šedé – 
barvy barev pro něco jiného.
Jiného v době, kdy byl odmítán.
Tak jako se nechtěl vzdát,
tak mluvíme o svých
krásných malbách.

Lucie Hlouchová

Narozen května
tvůrčí Šigut
nalézt cestu
tedy barevnost

fotografie digitální
výchozí portrét lapidární
ustálil se na bílé

potom způsob procesu
inspirován šedí
umožňuje scaneru
k zvolenému, Jiří

Elsa Rauerová

Samy přírodní fenomény
napadané listy
tekoucí voda
zamrzlý potok

je základem čtverec?

Mikuláš Kříž

v
své
na
tak
či
ale
ani
již
jej
let
jeho
s
jan
je
jiří
ale
je
jak
u
výchozí na vymezení

Pavla Jančářová

záběr
proporce
celé ostatní geometrické abstrakce

u určitého komponentu počítače mluvíme
možná chce vytvořit paralelu obojího
ve svých krásných malbách

Ivica Šúrová

tekoucí s jazykem
u nežijících rozlišení
základem plnohodnotný, jediný
a stejně jako klasičtí
příšerně mizerných
odmítán radosti subtilní

Veronika Uhrová

samostatná tvůrčí cesta
fotografickými záznamy
navíc jeho předlohami
portréty

soubor jedniček a nul
vygeneruje barevnost
čtverec – pixel
barevných ploch

Anna Viktorínová

Přírodní fenomény spojující novou podobu fotografie.
Pro mne je fascinující něco jiného.
Je to geometrická abstrakce?

Eliška Mikšová

Základem je čtverec
vyšel plnohodnotný čtverec
plátno napíná klasicky s pomocí
upravených injekčních stříkaček
Ty mu umožňují odměřit potřebné množství
esteticky a myšlenkově mizerných počítačových grafik.
Radikální situace
rozhodl využít počítače.

Ján Prachár

Možná proto
nový koncept.
Fotografie je proměněna
na soubor jedniček.
Základem je čtverec – pixel.
Ze základního souboru nechá
vytisknout malý náčrtek.
Nanáší šest až sedm vrstev.
Ustálil na bílé, černé, žluté
modré a červené.
Program barvy namíchá
s pomocí upravených injekčních
stříkaček.
Příšerně mnoho mizerných
počítačových grafik.
Jiří Šigut naopak vytvořil
originální nový koncept.

Martin Joja

V osmdesátých ryze konceptuálními
určitého
naprosto jedinečné fenomény
tekoucí voda
internacionální koncept možností
transpozicí artikulované jazykem

nejmladší zatím
je především digitální záběr skeneru
jedniček
nul
v číslech let
aranžmá
pixel čtverec plochy

paralelu obojího

Markéta Selveková

fotografický papír
napadané listy
koncept
jeho cesty

žluté modré a červené
uplatnění samotné
radosti z malby
geometrické abstrakce

základem je čtverec
dojmů či vzpomínek

Barbora Eisenhammerová

Tvůrčí cesta – záznamy
tak samy
napadané listy exponovaly
mající ohlas.

Objevil fotografie
chtěl nalézt podobu malby.
Předlohami umělců s jazykem
je cesta.

Obraz je záběr
vznikne soubor
následuje vymezení.

Do filtru zadá
kolik měl let.
Součet věku ovlivňuje.

Základem je čtverec.
Nechá náčrtek
přenáší odstíny
pomocí pásky vymezí proporce.

Ustálil barvy.
Byl inspirován – příšerně.
Situace je prý prostředí.

Pomalý proces se liší od abstrakce.
Základem je čtverec.
Mluvíme o paměti.

TEXT 1

Vladimír Véla ČERNÁ HODINKA 

Výstava: Vladimír Véla ČERNÁ HODINKA
Místo: Galerie Dům, klášterní zahrada – Broumov
Termín: 18. 8. – 30. 9. 2012
Vernisáž výstavy v sobotu 18. srpna v 17 hodin.
Kurátor: Petr Vaňous
www.galeriedum.cz
www.vladimirvela.cz
Vladimír Véla (1980) absolvoval v letech 2000 – 2006 pražskou Akademie výtvarných umění (prof. Z. Beran, prof. M. Knížák). V letech 2008 a 2009 se stal finalistou pro mladé umění do 33 let Ceny NG 333 a skupiny ČEZ. Naposledy jsme se mohli setkat s jeho díly na skupinové výstavě EX v pražském Topičově salonu (společně s O. Malečkem a D. Pešatem, 2011), v brněnské soukromé Galerii OFFFormat (2012), nebo v ostravské nezávislé Galerii Dole (2012).
Vladimír Véla se profiluje jako výrazný malíř se specifickým přístupem k obrazu a jeho námětu. Původně student ateliéru klasických malířských technik Zdeňka Berana přestoupil do ateliéru intermediální tvorby Milana Knížáka. K tomuto kroku ho vedlo úsilí vymanit se ze stereotypu naučené iluzivní malby. Hledal výrazové možnosti pro své vnitřní neodbytné vize, způsob, jak spontánně vyjádřit a zaznamenat téma a zároveň nepřestat být jeho nedílnou součástí. Véla na jedné straně radikalizoval formu do ikonických zkratek a symetrických znaků, na straně druhé vytvořil něco jako obrazovou, procesuální performanci reflektující vlastní malířské postupy. Expresivní, dávená forma u Vély dokonale přebírá povahu emocí a niterných výhřezů odkudsi z šedé zóny podvědomí. Živelné formy jsou následně buď ostře kroceny, nebo jemně korigovány a tvarovány. Spodní proudy hlubinné imaginace se vyjevují v kresebných řadách a obrazových souborech, které paralelně tematizují proces vlastního vzniku.
Broumovská výstava je koncentrovaným výběrem autorových obrazů a kreseb z posledních pěti let. Název výstavy Černá hodinka je dvojí metaforou. Jednak označuje momenty tvorby, kdy v procesu hledání naráží umělec na těžké, ač neviditelné překážky, které, pokud chce uspět, musí zdolávat, jednak samotné výsledné obrazy signalizují jakousi podprahovou nejistotu obsaženou v předmětném, materializovaném světě. Temné Vélovy obrazy odhalují sílu lidské emoce, která sama je schopna tvarovat nové představy o světě kolem nás. To je vždy nadějné i nebezpečné zároveň.
Kurátorem výstavy je Petr Vaňous.

TEXT 2

JIŘÍ ŠIGUT – Portréty (léto 2012 jiří valoch)

Narozen 14. května 1960 v Ostravě-Vítkovicích, Československo; studia technického směru, ve výtvarném umění autodidakt; zúčastnil se 50 samostatných a více jak 100 společných výstav; žije a pracuje v Ostravě.

samostatná tvůrčí cesta jiřího šiguta začala v osmdesátých letech naprosto
originálními ryze konceptuálními fotografickými záznamy / vymezováním
určitého časového úseku během exponování fotografie / poté
postupně objevil své naprosto jedinečné záznamy na fotografický papír
ve zvoleném prostředí / tak samy přírodní fenomény / napadané listy
tekoucí voda či zamrzlý potok exponovaly citlivou vrstvu fotografického
papíru / ale ani tento koncept mající již skutečně internacionální ohlas
jej neuspokojoval / kolem padesáti let objevil koncept úplně nový /
spojující jeho znalost možností zpracovávání fotografie v počítači s jeho
další transpozicí do malby / možná proto / že chtěl nalézt novou podobu
striktně konceptuálně artikulované malby / navíc jeho předlohami
byly fotografické portréty jeho oblíbených umělců pracujících s jazykem
geometrie / počínaje zdeňkem sýkorou / následovali stanislav kolíbal
radek kratina jan kubíček nejmladší zatím je jiří matějů / ale podstatná
je především nová cesta / nový koncept jak fotografický portrét proměnit
v malovaný obraz / základem je digitální záběr / u nežijících umělců
černobílá fotografie digitalizovaná pomocí skeneru / takže vznikne digitální
soubor / výchozí fotografie je tedy proměněna na soubor jedniček
a nul / následuje číselné vymezení formátu / s nímž dál pracuje jako
s plochou / zadá rozlišení snímku také v číslech / nakonec do standardního
počítačového filtru zadá / kolik měl portrétovaný let při pořízení
snímku / u dvojportrétů pak součet věku obou zobrazených / a počítač
vygeneruje barevnost / tu samozřejmě ovlivňuje celkové aranžmá výchozí
fotografie / základem je čtverec - pixel / u sýkory jenž měl devadesát
let / vyšel plnohodnotný čtverec jediný / ostatní plochy determinuje
předem zadaný formát obrazu / u jiřího matějů jenž měl padesát let /
tak vyšlo čtverců šest / ze základního souboru nechá vytisknout malý
„náčrtek“ / podle toho následně přenáší odstíny jednotlivých barev na
plátno / plátno napíná klasicky / naklíží a našepsuje / pomocí lepicí
pásky vymezí přesné lapidární proporce jednotlivých barevných ploch /
a stejně jako klasičtí konkrétisté nanáší šest až sedm vrstev každé barvy
/ ta je rovnoměrná a neprosvítá / v roce 2010 začínal s více barvami
/ nyní se ustálil na bílé černé žluté modré a červené / z těch potom
míchá všechny odstíny / tedy i ty šedé / takový způsob míchání barvy
se blíží počítačovému procesu tvorby barev / tím byl zřejmě inspirován
/ program mu umožňuje kdykoliv kontrolovat správnou barvu / akrylové
barvy nemíchá na obvyklé paletě / ale s pomocí upravených injekčních
stříkaček / ty mu umožňují odměřit potřebné množství / ovšem pro mne
je fascinující něco jiného / v době / kdy vzniká příšerně mnoho esteticky
a myšlenkově mizerných počítačových grafik / jiří šigut naopak vytvořil
originální nový koncept / jenž mu dovoluje vytvářet „adekvátní“ portréty
jeho oblíbených geometrických umělců / je to asi podobně radikální
situace / jako když se zdeněk sýkora kolem roku 1964 rozhodl využít
počítače pro vytváření kombinatorických struktur a byl kvůli uplatnění
počítače dlouho odmítán / jeho tvorba je prý v českém prostředí neautochtonní
/ tak jako se přitom zdeněk sýkora nechtěl vzdát „samotné
radosti z malby“ / jiří šigut naopak poprvé ten pomalý proces nanášení
barevných vrstev uplatňuje / přitom jeho obrazy se právě díky zvolenému
konceptu liší od celé ostatní geometrické abstrakce / kterou známe
kolem sebe / je lapidární minimalistická / protože základem je čtverec
a jeho obdélníková vyplnění dané plochy / kultivovaná barva je výsledkem
sčítání barevnosti výchozí fotografie a zvoleného rastru / tak nalezl
svou subtilní estetiku / vždy několika krásně harmonizujících geometrických
ploch / ale také svou sémantiku / navíc nás přivádí k rozvažování
o vrstvení a komprimaci našich dojmů či vzpomínek v lidské paměti /
a je to náhodná shoda / že také u určitého komponentu počítače mluvíme
právě o „paměti“ ? / možná chce vytvořit paralelu obojího ve svých krásných malbách?

VLADIMÍR VÉLA – tvorba  www.vladimirvela.cz

JIŘÍ ŠIGUT – tvorba  
 http://www.artlist.cz/?id=551