Rodina dítěte s mentálním postižením

•	Výchova dítěte s MP v rodině:
•	Rodina hraje nejdůležitější roli ve výchově a socializaci dítěte s mentálním postižením (pokud existuje a funguje).

•	Je prvním sociálním a zároveň nejpřirozenějším prostředím, s nímž dítě přichází do styku.

•	Dané sociální prostředí má největší předpoklady ovlivnit některé limitující vnitřní faktory, vyplývající ze samotného postižení (např. v oblasti emocí).

•	Především rodiče formují důležité mezilidské vztahy, poskytují zázemí pro emocionální a další rozvoj osobnosti.

•	Přístupy rodičů jsou s celkovou sociálně-kulturní úrovní rodiny hlavním faktorem rodinné výchovy.

•	V případě rodin, kde je členem dítě s MP, se o adekvátních rodinných přístupech dá hovořit až po zvládnutí tíživé situace – podle M. Vágnerové (2008) prochází rodiče typickými fázemi – model fází:

•	Fáze šoku a popření

•	Fáze postupné akceptace a vyrovnání se s problémem

•	Fáze realismu

•	Jiná situace je u rodin s dítětem s LMP a těžšími stupni MP.
•	Zátěžové nejsou jen jednotlivé fáze vyrovnání se, ale i životní etapy.

•	Vlivy na rodinu s dítětem s MP:
•	Legislativa/politika státu vůči lidem s postižením

•	Působení institucí, které působí na rodinu (škola, poradenství, společnosti)

•	Psychologické činitele rodiny

•	Socioekonomické pozadí rodiny

•	Přítomnost různých stresových faktorů

•	Podpora poskytovaná rodinám s dítětem s MP v ČR:

•	Legislativní podpora = zákony, vyhlášky, metodické pokyny
•	Finanční podpora = příspěvky a dávky pro rodiny
•	Operativní podpora = osobní asistence a kompenzační pomůcky
•	Poradenská podpora = v oblasti zdravotnické, psychologické (psychoterapie,  rodičovské a rodinné skupiny) a pedagogické/speciálně pedagogické (SPC)
•	Vzdělávací podpora = pedagogové, IVP, SPC
•	Informační podpora = informace o postižení, knihy, brožury, internet, kluby a sdružení („laická posila“)
•	Svépomocná podpora = sdružení a kluby rodičů a dětí s MP

Výchovné přístupy (styly) a organizace života v rodině s dítětem s MP:

•	Nevhodné = úzkostný, rozmazlující, perfekcionistický, protekční a zavrhující výchovný styl.

•	Vhodné = styl vyžadující zásady chování, nepotlačující osobnost, důslednost a jednotnost uvnitř rodiny i mezi rodinou a školou.

•	Zapojení do systému ucelené rehabilitace

•	Raná péče (program Portage, Videotrénink interakcí

Specifika rodiny dítěte s mentálním postižením:
•	Čerství rodiče dětí s postižením musejí často odolávat velkému stresu, protože ve většině případů nejsou na narození dítěte s postižením připraveni. 

•	Výjimku tvoří například rodiny dětí s Downovým syndromem, které v některých případech o postižení dopředu vědí. 

•	Po sdělení diagnózy je pro tyto rodiče velmi potřebná především psychická pomoc. 

•	Následně ji však doprovází také potřeba pomoci fyzické, informační, emocionální a finanční. 

•	Rodiče ale bohužel musejí většinou veškerou pomoc hledat sami a v tom jim často nejlépe vypomůžou rodiče dětí s podobnou diagnózou nebo například různé neziskové organizace 

•	Specifika rodiny dítěte s mentálním postižením:
•	Nenahraditelnou výhodou pro život dítěte je dobré přijetí ze strany rodičů. K tomuto kroku však rodiče musejí často dospět sami. 

•	Zpráva o postižení dítěte ve většině případů nezasahuje jen jeho rodiče, ale celou rodinu. 

•	Znamená totiž pro všechny velkou změnu, nový způsob života, narušení životních ideálů a zklamání. 

•	Neodmyslitelný vliv na postoj rodičů k dítěti má mnohogenerační postoj k nemoci a zdraví.

Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením

•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Nestátní neziskové organizace (dále NNO) mají již dlouhá léta své významné postavení v systému zabezpečování komplexních služeb pro osoby s mentálním postižením a jejich blízké. 

•	Soustava státních institucí je dána legislativními úpravami řízení, služeb a klientely. Jestliže má tento systém v některém ohledu nedostatky, případně určitá oblast potřeb společnosti není pokryta vůbec, mohou NNO vytvořit a doplnit služby a činnosti, které jsou žádoucí. 

•	Nestátní neziskové organizace registruje ministerstvo vnitra, které schvaluje systém jejich působení. 
•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Tento systém tedy definování fungování dané organizace, jejího zaměření a cílů je popsán v tzv. stanovách. To znamená, že služby nebo činnosti poskytované NNO nejsou dány státem a specifikovány legislativními normami, ale rozhodují o nich přímo zakladatelé dané organizace. 

•	Z toho důvodu NNO mohou flexibilně reagovat na poptávku společnosti. NNO jsou často organizacemi, které se často ucházejí o registraci jakožto poskytovatelé sociálních služeb..

•	Mnohé z těchto organizací jsou rovně poskytovateli odborného sociálního poradenství.  
•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Mezi základní druh NNO patřilo do konce roku 2013 občanské sdružení. 

•	To se od 1. ledna 2014 s novým občanským zákoníkem (dále NOZ) mění na takzvaný „spolek“, „zapsaný spolek“ nebo „z.s.“. 

•	Změnu názvu musely NNO provést do 1. ledna 2016. 

•	Občanská sdružení, která se změnila na spolky, musela rovněž upravit své stanovy tak, aby nebyly v rozporu s povinným ustanovením NOZ.
•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Národní rada osob se zdravotním postižením (NRZP) ČR - pod tuto radu spadá přes sto organizací. Ty pomáhají integraci osob se zdravotním postižením do společnosti a snaží se bránit práva těchto osob. Předsedou této organizace je pan Václav Krása (www.nrzp.cz). 

•	Společnost pro podporu lidí s mentálním postižením v České republice, o. s. (SPMP v ČR) – tuto společnost tvoří krajské a městské organizace (www.spmp.cz). 

•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Rytmus – Od klienta k občanovi, o.p.s., - prosazuje inkluzi osob s mentálním postižením. Kromě této činnosti také nabízí další služby, jako například podporované zaměstnávání, osobní asistenci, tranzitní program a další (www.rytmus.org).

•	Studio OÁZA, kulturní centrum pro lidi s mentálním postižením - má pro své klienty k dispozici umělecké, kulturní a vzdělávací aktivity (www.studio-oaza.org). 

•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	V Dětském centru Paprsek naleznou děti a mládež s mentálním postižením, společně se svými rodinami, komplexní péči (www.dcpaprsek.org).

•	Podporu aktivního života lidí s mentálním postižením a poskytování sociálních služeb nabízí Modrý klíč, o.p.s. (www.modry-klic.cz). 

•	 Společnost Inventura vytváří filmy o lidech s mentálním postižením, kteří se také na natáčení filmu podílejí (www.inventura.org). 

•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Quip má zaměření na rozvíjení kvality sociálních služeb, osvětu, deinstitucionalizaci, podporu práv osob s mentálním postižením a další (www.kvalitavpraxi.cz).

•	Na dospělé klienty s mentálním postižením se specializují: 
•	Společnost DUHA-integrace osob s mentálním postižením (www.spolecnostduha.cz) 

•	Pohoda, společnost pro normální život lidí s postižením (www.pohoda-help.cz) 

•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Mezi množstvím nadací, které existují, se vyskytují také ty, které podporují organizace nebo projekty určené osobám s mentálním postižením. Mezi ty nejznámější patří Výbor dobré vůle – Nadace Olgy Havlové

•	Církevními organizacemi jsou například: 

•	Charita Česká republika, která osobám s mentálním postižením poskytuje velké množství služeb. 

•	Diakonie Českobratrské církve evangelické nabízející sociální služby jako jsou například raná péče, osobní asistence, podpora samostatného bydlení a další. 
•	Neziskové organizace určené lidem s mentálním postižením:

•	Mezi informačními portály můžeme jmenovat Dobromysl, na kterém lze najít témata jako rodina, škola, práce vztahy, právo a další. 

•	Pak také informační portál Helpnet.cz, který slouží primárně pro osoby se specifickými potřebami, jimž jsou zde poskytovány důležité informace a 

•	Modrá Beruška, portál určený pro děti s autismem a jejich rodiče. 
•	SMPM:

•	Nestátní nezisková organizace Společnost pro podporu lidí s mentálním postižením v České republice, z.s. (dále SPMP ČR) se začala na našem území formovat již v 60. letech 20. století.

•	Pražští rodiče dětí s mentálním postižením, byli toho názoru, že samotné individuální snahy o zlepšení výchovných a existenčních podmínek svých dětí s mentálním postižením nestačí, a proto chtěli vybudovat dobrovolnou, zájmovou organizaci. 

•	Společně organizované úsilí považovali za podstatu svého řešení, a tak v roce 1969 došlo k ustanovení Národního sdružení pro pomoc mentálně postiženým. 
•	SMPM:

•	Cíl a charakter sdružení vždy směřoval k pomoci osobám s mentálním postižením, mít možnost žít nezávislým a důstojným způsobem života. 

•	Organizace ovlivnila a dopomohla k podepsání právních dokumentů týkající se osob s mentálním postižením. Takovým významným dokumentem je i Úmluva Organizace spojených národů o právech lidí se zdravotním postižením, kterou Česká republika ratifikovala v r. 2009. 

•	Osvěta, kterou SPMP ČR v oblasti práv a povinností osob s mentálním postižením přispívá, má celkově pozitivnější dopad na pohled české společnosti na tyto jedince.