## Poznámka k této kapitole

Pomůcky, přístroje apod. v této kapitole jsou řazeny podle pořadí výskytu v katalogu firmy Fisher Scientific. Jistě by bylo možno najít i jiné způsoby řazení, z nichž některé by mohly čtenáři připadat logičtější...

Po kliknutí na odkaz se otevře dokument s obrázky příslušného laboratorního vybavení a s hypertextovým odkazem na katalog firmy Fisher Scientific ve formátu pdf. Pokud si chcete prohlédnout uvedené vybavení v katalogu, musíte příslušnou stranu buď najít rolováním, nebo (rychleji) vepsat její číslo do okénka v dolní části obrazovky (viz obrázek níže)..

V některých případech odkaz na katalog chybí. Je to tehdy, pokud v katalogu nejsou fotografie, ale pouze nákresy.

## Laboratorní sklo

### Kádinky

se vyrábějí v různých tvarech a velikostech (od 5 cm3 do 5 dm3) a slouží jako reakční nádoby, nádoby ke krátkodobému uchovávání chemických látek apod. Na některých kádinkách je nálepka s objemovou stupnicí. Tento údaj je však velmi nepřesný a postačuje pouze pro nejhrubší orientaci. Pro odměření objemu kapaliny kádinku téměř nikdy nepoužíváme.

### Krystalizační miska

### Petriho miska

### Hodinové sklo

### Odpařovací miska

### Různé baňky

U baněk nás zajímá (kromě objemu) jejich základní tvar, tj. jestli mají

1. dno ploché, nebo kulaté

2. tvar kónický, nebo kulový

3. hrdlo úzké, nebo široké

4. hrdlo krátké, nebo dlouhé

5. otvor zábrusový, nebo bez zábrusu

6. otvor jeden, nebo více

7. otvory nahoře, nebo i po straně

8. značku odpovídající přesné kalibraci objemu

Podle toho se pak odlišuje např.:

#### Erlenmeyerova baňka

je kónická baňka s plochým dnem.

#### Titrační baňka

se vyznačuje plochým dnem a širokým hrdlem. Používá se při ručním míchání během titrace. Kromě toho lze místo titrační baňky použít i kádinku (pokud např. mícháme pomocí magnetického míchadla).

#### Baňka destilační

má kulový tvar, kulaté dno, zábrusový otvor (obvykle 2-3 zábrusové otvory)

### Nálevky

slouží především k bezpečnému nalévání kapalin do nádob s relativně úzkým hrdlem. Nálevka rychlofiltrační se pozná podle dlouhé stopky.

### Násypka

je podobná nálevce a slouží k bezpečnému přesypávání většího množství sypkých látek do nádob s relativně úzkým hrdlem.

### Odvažovačky (tzv. váženky)

(str. 28) slouží k vážení látek snadno se odpařujících nebo sublimujících. Jsou opatřeny zábrusovým uzávěrem.

### Lihový kahan

(str. 33)

### Odměrné baňky

(str. 35-37) slouží k přípravě roztoků o přesně známé koncentraci. Jsou vyrobeny z velmi tenkého skla, mají dlouhé úzké hrdlo a na něm značku (tzv. rysku) označující, kam má sahat dolní okraj menisku roztoku, je-li v baňce přesně takový objem roztoku, jako udává údaj na odměrné baňce.

Hrdlo mohou mít buď bez zábrusu (je nutno použít pryžovou zátku), nebo se zábrusem (jsou dodávány buď se zátkou plastovou, nebo skleněnou).

### Odměrné válce

jsou podstatně méně přesné než odměrné baňky, ale mnohem přesnější než kádinky. Slouží k přibližnému určení objemu kapalin.

### Dělicí nálevky

(str. 42-43) slouží primárně k oddělování vodné a organické fáze při extrakci. Ve školním pokusnictví však najdou i jiná uplatnění.

### Zkumavky

slouží k jednoduchému provedení experimentů s malým množstvím vzorků (str. 44); kromě toho existují i tzv. centrifugační zkumavky (str. 44), do nichž umístíme vzorek při centrifugaci. Místo názvu centrifugační zkumavky se často používá název centrifugační kyvety.

### Chladiče, destilační kolona

(str. 51-57) nacházejí uplatnění zejména při různých způsobech destilace.

### Vodní vývěva

je jednoduché zařízení pro snížení tlaku v reakční aparatuře (fungující na známém principu, že zúženým místem trubice proudí kapalina rychleji a při nižším tlaku).

### Skleněná tyčinka

(str. 59) slouží k míchání obsahu kádinek a napománá při přelévání roztoků (zejména při filtraci).

### Reagenční láhve a prachovnice

(str. 61-62) jsou vesměs opatřeny zábrusovým uzávěrem, aby nedocházelo jednak k úniku par uchovávaných látek, jednak k jejich poškození okolními látkami (vzdušnou vlhkostí, kyslíkem apod.). V některých případech (str. 61 – láhev na kyseliny) je uzávěr láhve dvojitý. Navíc je možno v případě potřeby uzávěr láhve přelepit páskou ze vhodného materiálu, např. Parafilmem.

### Pipety

(str. 65-67) slouží k přesnému odměřování objemu kapalin. Jsou kalibrované „na vylití“ (na rozdíl od odměrných baněk, které jsou kalibrované „na dolití“). Jsou buď kalibrované na jeden objem (tzv. nedělená pipeta), nebo jsou opatřeny stupnicí (tzv. dělená pipeta), takže pomocí nich je možno odměřit různé objemy. Pipety kalibrované na jeden objem jsou přesnější. Princip práce se skleněnou pipetou.

Někdy jsou pipety opatřeny tzv. bezpečnostní baničkou (str. 65 dole). Pozor, bezpečí při práci s takovou pipetou je pouze zdánlivé. Používejte raději bezpečnostní nástavce nebo automatické pipety. Princip práce s mikropipetou.

### Byrety

(str. 67-70) se používají pro měření objemu kapalin při titracích. Jejich základem je svisle umístěná trubice, opatřená přesnou stupnicí. Jsou kalibrované „na vylití“ a jsou podstatně přesnější než odměrný válec. V dolní části byrety je kohout, umožňující regulované pomalé vypouštění kapaliny obsažené v byretě.

## Laboratorní porcelán

### Třecí miska s tloučkem

(str. 71) slouží k ruční homogenizaci (roztírání) pevných látek.

### Odpařovací a žíhací misky

(str. 72-73)

### Büchnerova nálevka

(str. 74) slouží k filtraci tehdy, kdy účelem filtrace je získat nerozpustný produkt. Její dno je ploché s mnoha malými otvory. Na dno pokládáme kruhový filtrační papír, na kterém se při filtraci zachytí pevná látka, zatímco roztok proteče do odsávací baňky pod nálevkou.

### Navažovací lodička

(str. 75) slouží jako nádobka, která se umístí na váhy a do ní je naváženo potřebné množství látky. Lodička je upravena tak, aby z ní bylo možno naváženou látku snadno vysypat do zvolené nádoby a následně lodičku vypláchnout tak, aby i vyplachovací kapalina stekla do zvolené nádoby. Někdy se pro vážení velmi malých hmotností látek používá i lodička spalovací (str. 75). Pro vážení extrémně malých množství látek je možno improvizovaně vytvořit lehkou lodičku z papíru (vážení diferenční metodou) nebo z tenké kovové fólie (např. hliníkové). V těchto případech si musíme být jistí, že naší práci nebudou vadit složky papíru nebo použitý kov, které se tímto způsobem mohou ve stopových množstvích dostat do vzorku.

## Drobné laboratorní pomůcky

Také z plastu se vyrábějí kádinky, odměrné válce, Erlenmeyerovy a odměrné baňky (str. 79-80), stejně jako pipety (str. 82-83), nálevky a násypky (str. 94). Jejich výhodou je větší mechanická odolnost, menší hmotnost a obvykle i nižší cena než u odpovídajících předmětů skleněných, nevýhodou je menší odolnost chemická.

Z plastu se vyrábějí i mikrozkumavky (str. 80) a centrifugační zkumavky (str. 81), různá kapátka (Pasteurovy pipety – str. 83 a kapací pipteky Movette se stupnicí umožňující velmi přibližně odhadnout kapaný objem – str. 84).

### Laboratorní střičky

(str. 86) se používají pro pohodlné nalévání kapalin do nádob s úzkým hrdlem nebo na přesně zvolené místo. Obvykle se pomocí střiček tímto způsobem nalévá voda, avšak v odůvodněných případech je možno používat je i na jiné látky nebo roztoky (např. ethanol). Je však nutno si uvědomit, že střičky nejsou neprodyšně uzavřené, takže kapalina se z nich odpařuje.

### Hadice

(str. 87-89) se vyrábějí z různých materiálů, které jsou vůči jednotlivýcm chemickým látkám různě odolné (viz tabulka na str. 87).

### Tlačky, ventily a spojky

(str. 90-92) slouží k uzavírání, propojování a větvení hadic.

### Nůž na řezání skleněných trubiček a tyčinek

(str. 93)

### Laboratorní třínožka

(str. 94) slouží jako podklad pod triangl nebo síťku při zahřívání nebo žíhání.

### Triangl na žíhací kelímky

(str. 95) – slouží k uchycení kelímku při jeho zahřívání přímým plamenem.

### Síťka nad kahan

(str. 95) slouží pro rozptýlení tepla kahanu např. při zahřívání obsahu kádinky. Dříve se vyráběly s výplní azbestovou. To je dnes zakázáno (rakovinotvorné účinky azbestu), nyní se výplň dělá keramická.

### Laboratorní držáky

(str. 95) slouží ke spojení různých částí aparatury se stojanem.

### Laboratorní stojan

(str. 95) umožňuje uchycení předmětů v prostoru nad pracovní plochou.

### Laboratorní kahany

(str. 96-97) slouží k zahřívání a žíhání vzorků. Vyrábějí se buď na líh, nebo na zemní plyn nebo propanbutan. Palivo kahanů nelze zaměňovat!

### Pinzety

(str. 98-99) slouží k uchopování drobnějších a lehčích předmětů. Vyrábějí se v různých rozměrech.

### Špachtle, kopisti a lžičky

(str. 99-101) používáme při navažování pevných látek.

### Zátky

různých rozměrů a vyrobené z různých materiálů (str. 50 – skleněné, str. 103 – plastové). Skleněné zátky se vyrábějí zabroučené ve velikosti přesně odpovídající zábrusovým otvorům, které jsou normované.

## Vybavení pro filtraci

### Filtrační papíry

(str. 123-128) se často již prodávají ve tvaru kruhů, skádané filtry již poskládané.

## Měření fyzikálních veličin

### Teploměry

(str. 313-332) již existují i v řadě jiných provedení než jen skleněné. Zajímavé jsou bezkontaktní teploměry. Princip práce s Beckmannovým teploměrem.

### Stopky, hodiny

(str. 337)

### Hustoměry

jsou uzpůsobené k měření kapalin různých hustot. V některých případech jsou kalibrované nikoli v jednotkách hustoty, ale v jednotkách koncentrace určité složky roztoku. Mluvíme pak o mlékoměrech, cukroměrech, lihoměrech aj.

### Elektronické váhy

jsou dnes již samozřejmou součástí laboratorní výbavy. Naopak klasické dvojmiskové mechanické váhy již zcela ustoupily do pozadí.

### Indikátorové pH-papírky

slouží k určování pH tím, že po ovlhčení zkoumaným roztokem změní barvu. Ta se pak srovnává se stupnicí dodanou výrobcem.

### pH-testery, pH-metry a ionometry

jsou různě složité přístroje, pomocí kterých měříme koncentraci zvolených iontů (v případě pH-metru se jedná o koncentraci iontů H+). Princip práce s pH-metry v praktiku fyzikální chemie.

### Destilační přístroje

(str. 468-469)