LEXIKOLOGIE 3

Vícečlenné lexémy
•	ustálená víceslovná pojmenování (sdružená)
•	primární pojmenování
•	terminologický charakter
•	transparentnost (část obecná + specifikující): psací stůl, slepé střevo
•	zpravidla substantivum + atribut
•	univerbizace

•	frazémy/ idiomy	
•	sekundární pojmenování (nahraditelné primárním)
•	metaforičnost, expresivita
•	anomálnost
•	lexikální archaismy, např. kout pikle
•	gramatické archaismy, např. z plna hrdla, zlomit ve dví
•	monokolokabilní jednotky (= nevyskytující se mimo frazém), např. jít k duhu, nechat na holičkách

Frazémy kompatibilní – vedle idiomatického významu možný i význam doslovný (házet flintu do žita) x frazémy inkompatibilní

Struktura frazémů
•	frazémy lexikální – tvořeny jedním lexémem, např. budižkničemu; sporné
•	frazémy kolokační – nevětné
•	složené z autosémantických slovních druhů (slovesné – kápnout božskou, substantivní – jablko sváru)
•	složené ze synsémantických slovních druhů (jako takový, no proto)
•	smíšené (až hanba, být pro)
•	přirovnání -  funkce srovnávací/ intenzifikační, hodnotící
•	frazémy propoziční/ polypropoziční – větné
•	přísloví, pořekadla, pranostiky, okřídlená slova
•	klasifikace dle F. Čermáka (Encyklopedický slovník češtiny):
•	normativní – aforismy, axiomy, …
•	kontaktové – pozdravy, přípitky,…
•	institucionalizované – formule, stereotypy, např. oddávací, zatýkací; přísahy
•	žertovné, např. wellerismy
•	personifikující – osobní průpovídky
•	frazémy polypropoziční intersubjektové = dialogické, např. Na zdraví. – Ať slouží!

Kvazifrazémy – na pomezí frazeologie a běžného jazyka; nižší míra anomálnosti, 
	např. výrazy s konkrétním denotátem (kočičí hlava), s abstrakty (věnovat pozornost)