Tvoření příslovcí
Transpozice
•	Příslovce odvozená od přídavných jmen
•	Příslovce odvozená od zájmen
•	Příslovce vzniklá z pádů jmen
•	Příslovce odvozená od sloves

Příslovce odvozená od přídavných jmen
(paradigmaticky)
•	-e/-ě (chytře, hloupě)
•	-o (daleko, blízko)
•	-y (hezky, nebesky, ...)
•	-ky (bosky, pěšky)

všimněte si
•	paradigmatické tvoření (omezený inventář formantů)
•	funkční změna (slovní druh adverbium)

ADVERBIUM
(OPAKOVÁNÍ)
•	Adverbia jsou autosémantický neohebný slovní druh; vyjadřují okolnostní příznak slovesa jakožto příznaku probíhajícího v čase (odejít někdy, někam, zůstat zde, ....), adjektiva jakožto příznaku neprobíhajícího v čase ( tak růžový, nějak nemocný, ...) a adverbia samého (tak rovně, vždy pěkně, nějak nakřivo, ...). Nejedná se o úplně neohebný slovní druh, některá adverbia lze je stupňovat (víc, nejvíc, ...).
Syntaktické fce.
•	Primárně plní adverbia syntaktickou funkci  příslovečného určení  adverbiále (adverbiální komplement i suplement), je dominováno slovesem, adjektivem, adverbiem. Sekundárně plní  na základě slovnědruhové transpozice různé funkce.

Zájmenná příslovce a číslovková adverbia
•	Pro adverbia  je charakteristická úzká spjatost s některými dalšími slovními druhy. Jsou to především zájmena, s nimiž mají některá adverbia společnou schopnost deixe, číslovky, a to zejména adverbiální  číslovky násobné (dvakrát, mockrát), číslovky adverbiálně vyjadřující neurčité množství  (mnoho, moc, víc, ...) a  adverbia  číslovková vyjadřující míru (mnohem, namnoze
Příslovce odvozená od zájmen
(zájmenná příslovce)
•	místa –de (zde, onde, jinde, kde), -am/-em (tam, jinam, onam, kam, sem), -ude (všude), -ady (tady, kady), pefix + -ud (odtud, pokud, dotud), -udy (kudy, tudy, všudy)
•	času –dy (kdy, jindy, vždy, ondy) , prefix + -ad/ -avad (pokad, dokavad), prefix + -ud (pokud, dokud)
•	způsobu a míry –ak, -olik (jak, tak, onak, kolik, tolik)
Všimněte si
příbuznosti slovních druhů (zájmena – zájmenné číslovky a příslovce)
druhy zájmen: 
ukazovací
tázací/vztažná
neurčitá
záporná
vymezovací (limitativa)
totalizátory
a odpovídajících adverbií (číslovek)
ukazovací….ten…..tolik….tam…tehdy….tak
tázací/vztažná kdo..kolik…kde…kdy……jak
neurčitá někdo..několik..někde..někdy..nějak
záporná nikdo..(nic)..nikde..nikdy..nijak
vymezovací (limitativa)                   týž/jiný..jinde..jindy..jinak
totalizátory .. všechen  ..()..všude..vždy

ADVERBIÁLNÍ ČÍSLOVKY
•	určité –krát, násobně, po+-é, za+-é
•	neurčité zájmenné (tolikrát, kolikrát, několikrát)
•	neurčité od neurčitých číslovek mnoho, málo, moc, hodně, víc, nejvíc, méně, míň, …
•	ze zájmenných užití číslovky jeden

Příslovce vzniklá z pádů jmen

•	prosté pády (kvapem, honem, časem)
•	předložkové pády (bezpochyby, dohromady, okolo, kvůli nahoru, docela, načisto)
•	ADVERBIALIZACE – ukončená – vznik pravopisné spřežky

Příslovce odvozená od sloves
•	-mo (letmo, ležmo, zkusmo)
•	-ky  (mlčky, plačky)
•	-í (kradí) 
•	prefix + -í (potají)
•	ustrnulé slovesné (zvl. přechodníkové konstrukce) vsedě, vleže, stoje, jářku, arciže, vůčihledně, jakbysmet, jaksepatří

Tvoř adverbia s následujícími významy a sleduj motivaci.

•	poloha   směr >    směr<      směr“skrz“ 
•	kde?	kam?   	odkud?  	kudy?

•	doba  začátek   konec     trvání(opakování)
•	kdy?  odkdy?	   dokdy?	  jak dlouho-často?

Analyzuj adverbia

•	dnes			
•	letos
•	zítra			
•	večer			 
•	včera 

Transponujte substantiva a adjektiva do adverbií

•	vzdor			
•	žert			
•	pravda			
•	pochyba
•	pravidlo		
•	kvap			
•	díl			
•	část

Transponujte substantiva a adjektiva do adverbií

•	plný			
•	hluboký		
•	domácký		
•	malý
•	vzájemný		
•	dobrý			
•	lehký			
•	hrubý

Tvořte adverbia od adjektiv a v případě více možností určete významové a funkční rozdíly

•	snadný	
•	temný			
•	jasný		
•	vlahý		
•	hořký
•	smutný			
•	daleký			
•	teplý		
•	jistý		
•	živý
Opakování
•	Co jsou to predikativa?
•	Jak odlišíme adverbium od predikativa, popř. substantivum/jmenný tvar adjektiva od predikativa?
•	Jaké typy predikativ můžeme vyčlenit?
Predikativa
•	skupina slov vydělovaná některými autory z modálních adverbií (MČ, 1986) jako samostatný slovní druh, jinak (ČM, 1980, ČŘJ, 1996, PMČ, 1996) se řadí mezi příslovce. 
•	Funkčně a sémanticky definovaný specifický soubor slov vyjadřujících stav nebo neskutečnostní modalitu (modální stav). Podle toho se pak dělí na modální a stavová. 
Predikativa modální
•	P. modální se spojují s infinitivem nebo vedlejší větou a vyjadřují modalitu děje infinitivního slovesného tvaru nebo určitého slovesného tvaru slovesa vedlejší věty. Jsou-li formálně spojena s adjektivy (jmennými tvary adjektiv), je možno je nahradit složeným tvarem adjektiva stř. rodu (je/není  nutno - nutné, možno - možné, těžko - těžké odpovědět). Vyjadřují a) modus možnostní je/není  možno/nemožno, těžko, lze/nelze,  b) modus nutnostní je/není třeba, potřeba, zapotřebí, nutno, radno, záhodno, načase, ...
Predikativa stavová
•	P. stavová vyjadřují rozličné stavy vnější i vnitřní, osobní pocity a přírodní stavy. Sémanticky mají blízko k příslovcím tvořeným z adjektiv, s nimiž tvoří korelační páry (je mi smutno - smutně se směje, je jasno - slunce září  jasně). Vyjadřují        a) stav vnějšího prostředí (při subjektivním hodnocení stavu se uplatňuje dativní komplement), je bílo, mrazivo, jasno, polojasno, sychravo, větrno, je (mi) teplo, horko, chladno, zima, veselo, b) stav plynoucí z tělesných nebo duševních pocitů  je (mi) krušno, líto, těžko, smutno, hanba, mdlo,  c) objektivní stav prostředí je hlučno, rušno, živo. 
obecná platnost
•	Modální p. vyjadřují uvedené významy  se zřetelem k participantu vázanému daným modálním významem, stavová p. se zřetelem k nositeli nebo  proživateli stavu. Má-li takový participant nebo  nositel (proživatel) stavu obecnou platnost, není vyjádřen (Je třeba přijít. Je zima). Je-li referenčně určitý, je vyjádřen dat. (nejčastěji osobního zájmena) (Je mu třeba vyhovět. Je mi teplo. Je ti zima?).

Modifikace
•	Vyjadřování stupně
•	Deminuce a citově zabarvená modifikace
•	Formanty zvýrazňující (augmentace)
•	Formanty zeslabující
•	Formanty obměňující předložkové významy

Vyjadřování stupně

•	-e-ji/-ě-ji (mileji, krásněji)
•	-e-ji/-ě-ji/0 (nížeji, níž, hlouběji, hloub)
•	-e/-ě/-0 (blíže, blíž, výše, výš)
•	nepravidelné – dobře – lépe, líp, málo – méně, míň, …
Deminuce a citově zabarvená modifikace

•	-ičce (chudičce)
•	-oučce (droboučce)
•	-ince (malince)
•	-ounce (drbounce)
•	-ičko (maličko)
•	-oučko (maloučko)
•	-ounku (pomalounku)
•	-ičky (vždycičky)
•	-inky (brzinky)

Formanty zvýrazňující (augmentace)

•	-ky (zpátky)
•	-ka (hnedka)
•	-hle/-le (takhle, hnedle)
•	-to (takto)
•	-že (takže)
•	-krát (mnohdykrát)
•	pra- (prabídně)
•	pře- (překrásně)
Formanty zeslabující

•	po- (poblíž)
•	opo- (opodál)
•	ne- (nejen, netoliko, nemnoho)
Formanty obměňující/ předložkové významy
•	do- (dosud)
•	na- (navždy)
•	od- (odevždy)
•	po- (potud)
•	před- (předloni)
•	přes- (přespříště)
•	za- (zavčas)

Utvoř komparativ od adverbií

•	dlouho			
•	snadno			
•	hodně			
•	těžko
•	daleko
•	vysoko
•	hluboko
Mutace
•	U adverbií se tato kategorie uplatňuje jen druhotně (přehodnocením prostých nebo předložkových pádů jmen) letem, světem, honem, časem, kvapem, narychlo, načisto, doslova, nahrubo, …
•	Dále typy koňmo, vozmo letmo, zkusmo, kradmo  (od substantiv i sloves)popř. adverbia od sloves typu plačky, mlčky, vsedě, vleže, …)

Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	tak		266065
•	už		206202
•	také		158719
•	ještě		135152
•	pak		118564
•	více		117573
•	jak		102363
•	již		96476
•	kde		95118
•	tady		86517
•	například	79251
•	dnes		75528
•	kdy		74690
•	tam		72081

otázky
•	jaký je slovní druh slova víc/více?
•	SSČ
•	SSJČ
•	SYN2000
Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	tedy		71155
•	pouze	65503
•	velmi	63436
•	dobře	61460
•	včera	60799
•	právě	60445
•	totiž		58658
•	především	53168
•	stále		49877
•	zatím	48523
•	brzy		48393
•	nyní		48146
•	teď		44258

všimněte si
•	deadjektivních adverbií s vysokou frekvencí
Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	stejně	42836
•	vůbec	40826
•	málo		40345
•	spíše		38636
•	proč		37774
•	téměř	37373
•	zde		36928
•	dokonce	36688
•	nikdy		36157
•	sice		35903
•	snad		35101
•	přitom	34916
•	zcela		34502
•	navíc		34228
•	pozdě	33908
zamyslete se nad
•	slovnědruhovou platností slov stejný/stejně
Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	příliš	33730
•	často	33584
•	zejména	32728
•	opět	30219
•	možná	29990
•	dosud	29641
•	letos	29316
•	znovu	29003
•	nakonec	28937
•	zřejmě	28826
•	třeba	28618
•	vždy	28608

Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	zase	28241
•	přece	27852
•	naopak	27759
•	jinak	26402
•	trochu	26219
•	zároveň	25822
•	vlastně	25683
•	dost	25336
•	tehdy	25166
•	rovněž	25165

Adverbia podle frekvence (SYN2000)
•	přímo		25161
•	dlouho		25066
•	daleko		24557
•	hned		24464
•	někdy		23920
•	rychle		23873
•	samozřejmě	23760
•	potom		23597
•	spolu		23315
•	dále		22866
•	vloni		22269

Která adverbia jsou adverbia tvořená od sloves
•	přímo	25161	zadarmo	1641	samo		701
•	nadarmo	519	potažmo	453	šikmo		355
•	kolmo	342	letmo		326	zkusmo		107
•	darmo	101	kradmo		80	obkročmo	60
•	koňmo	49	dvojmo		41	rozkročmo	31
•	snožmo	18	mermo		11	ležmo		10
•	pěšmo	6	trojmo		6	kosmo		5
•	plavmo	4	pokradmo	4	klečmo		4
•	jízdmo	3	křižmo		2	stojmo		2
•	schylmo	1	skrčmo		1	pošeptmo	1
•	přednožmo	1
Vysvětlete motivaci a fundaci adverbií
•	navzdory		4171	místy		2393
•	záhy		2216	pěšky		1396
•	bezpochyby	1392	mlčky		1337
•	jakoby		1118	naruby	462
•	navěky		383	nevědomky	350
•	shůry		223	bezděky	194
•	plačky		51	bohudíky	49
•	nevolky		48	volky		44
•	nazpátky		10	hnedky	9
•	vědomky		7	dycinky	7
•	nahouby		3