Zbraslavská kronika (Chronicon Aulae Regiae)

•	Zbraslavská kronika, neboli Kronika Petra Žitavského 
•	Naše největší PŘEDHUSITSKÁ kronika psaná v latině
•	Vznik: 1305–1339
•	Autoři: Dva mniši později opati Zbraslavského kláštera, který založil král Václav II. v roce 1292
•	Kronika zachycuje udalosti v letech 1253 - 1338. Zaznamenává tak dobu posledních Přemyslovců a prvních Lucemburků

Ota Durynský 
•	První z autorů.
•	Ota byl mnich původně z klástera v Sedlci, který přešel do kláštera na Zbraslavi.
•	Po odstoupení opata Konráda v roce 1297 byl Ota zvolen opatem. Úřad zastával pouze rok a půl a pak se ho vzdává.
•	Kroniku započal psát po smrti krále Václava II. v roce 1305
•	Jeho část kroniky je věnována především oslavě Václava II., kterého Ota vykresluje jako idealního panovníka, a proto můžeme tvrdit, že má legendistický charakter.
•	V samém úvodu můžeme nalézt několik udalostí z období vlády Přemysla Otakara II. (otce Vaclava II.)
•	Ota psal kroniku po dobu devíti let až do své smrti roku 1314. Stihl napsat pouze 51 kapitol, a ve svém vyprávění se dostal do roku 1294.

Petr Žitavský
•	Druhý autor Zbraslavské kroniky
•	Velmi vzdělaný, jako důkaz se bere jeho dílo
•	Pohyboval se v nejbližším okolí královského dvora, a tudíž byl svědkem mnoha událostí domácí politiky. Např. Byl přítomen (jako mnich) na korunovaci i pohřbu Václava II., byl členem poselstva k císaři Jindřicha VII., a tak byl přítomen u sňatku Jana Lucemburského a Elišky Přemyslovny ve Špýru. 
•	Petr měl přístup k diplomatickým materialům (listinám), které citoval v kronice. 
•	V roce 1316 se stává v pořadí třetím opatem kláštera na Zbraslavi.
•	V psaní kroniky pokračoval bezprostředně po Otově smrti. Navázal tam, kde Ota skončil, a tím dokončil jeho životopisné dílo o Václavu II. 
•	Při Petrově psaní se kronika začala ubírat jiným směrem. Petr odmítal psát pouze klášterní kroniku, a ve svém díle se chtěl věnovat české a zahraniční politice, o čemž hovoří ve svém prologu k celé kronice.
•	Kronika končí rokem 1338. 

Struktura kroniky
Kniha první
•	Obsahuje prolog k celé kronice, předmluvu, sumář a 130 kapitol
•	Zahrnuje léta 1253–1316
•	První kniha je sestavená tematicky a má charakter legendy
Prolog - autor Petr Žitavský, věnování Valdsasskému opatu Janu III. a vyjadření Petrových záměrů
Kniha druhá 
•	Osahuje předmluvu, sumář a 30 kapitol.
•	Zahrnuje léta 1317–1333
•	Věnována vládě Jana Lucemburského. Kniha končí návratem prince Karla z Francie.
•	Autor postupuje letopisecky, jednotlivé události sepisuje rok po roce.

Kniha třetí
•	Obsahuje předmluvu, sumář a 15 kapitol 
•	Zahrnuje léta 1333–1338. 
•	Stejně jako druhá kniha má letopisecký ráz.

Význam kroniky
•	Zbraslavská kronika se stala důležitým historickým pramenem, především díky přesným informacím a kvalitnímu literárnímu zpracování.
•	Ze Zbraslavské kroniky čerpali kronikáři Karla IV.
•	Dochovalo se pět rukopisů, celá kronika je obsažena v Jihlavském rukopise.

Edice
Petra Žitavského Kronika Zbraslavská, Ed. Josef Emler, FRB IV, Praha 1884, s. 1–337.
Překlad
František HEŘMANSKÝ- Rudolf MERTLÍK: Zbraslavská kronika, Praha 1976. 
Použitá literatura
BLÁHOVÁ, Marie: Osudy Zbraslavské kroniky, Studia Historica Brunensia 62, 2015, s. 143–154.
HEŘMANSKÝ, František - MERTLÍK, Rudolf: Zbraslavská kronika, Praha 1976.
NECHUTOVÁ, Jana: Latinská literatura českého středověku do roku 1400, Praha 2000.