Slovnědruhový přesah a slovnědruhový přechod, ambiguita slovnědruhové příslušnosti a desambiguace
SD Přechod =  změna funkce (v důsledku sekundárního užití SD) 
1.Adverbializace prostých a předložkových pádů jmen
Jde-li o substantiva, pak lze vysvětlit vznik adverbiální spřežky zokolnostněním adverbálního pádů s lokálním / temporálním významem
(zítra < z jitra, kránu)
Jak byste v korpusu hledali příklady na adverbializace (příslovečné spřežky vzniklé ustrnutím předložka+pád jména)?
Předložky se pojí s určitými pády, pády mají u deklinačních typů určité koncovky, takže např. pojí-li se předložka x s genitivem a genitivní koncovka má podobu y, pak spřežka bude začínat na x a končit na y.
Jak sestavíte dotaz?
[lemma="za.*a" & tag="[DX].*"]

2. Prepozicionalizace - nevlastní předložky
Vyhledejte v korpusu předložky (uzavřená třída), vyberte nevlastní (motivované jinými slovními druhy). Popište, podle čeho lze rozpoznat, že nejde o jiný slovní druh a zobecněte pravidla pro prepozicionalizaci.
3. Substantivizace adjektiv
Vyhledejte v korpusu slova s adjektivní flexí, která jsou označkována jako substantiva.
[lemma=".*[ýáí]" & tag="NN[MF].*"]
Jak poznáte rozdíl mezi substantivem s adjektivní flexí a substantivizovaným adjektivem?
Jak poznáte, že adjektivum je substantivizované? Všimněte si, jak lze pravidla využít pro ověření kvality desambiguace.
Slovnědruhový přesah - slovnědruhová platnost překračuje hranici SD podle tří kritérií
4. Číslovky a slova označující kvantum
Význam množství mají kromě slovního druhu číslovek i další slova. Která to jsou?
Jak byste hledali příklady v korpusu?
5. Sloveso a participium
Pasivní příčestí je pokládáno za tvar slovesný, přesto disponuje typicky jmennými kategoriemi (rod, číslo), které získává shodou s řídícím členem (subjektem).
Participium se v mluvené češtině často mění na tvar s typicky adjektivní flexí:
Byl jsem zkoušen. → Byl jsem zkoušenej.
Podívejte se, jak je v korpusu SYN2020 značkován tvar přesvědčen a přesvědčený.
Porovnejte kontexty
Porovnejte zastoupení tvaru přesvědčen/přesvědčen[ý|ej] v psaných a mluvených korpusech (využijte nástroj SyD).
6. Ještě jednou ke jmenným tvarům adjektiv
Vyhledejte v korpusu na slova, která sdílejí kořen -rád- a podívejte se, jak jsou značkována. Hledejte argumenty pro užité řešení.
Jak je v korpusu označkováno slovo sám a jak slovo samoten? Jak bys argumentoval pro zvolené řešení.
7. Homonymie a slovnědruhový přechod
Pokus se najít doklady na substantiva slovotvorného typu názvů osob vzniklá konverzí l-ových příčestí /kutil, ožrala/ v korpusu.

ÚKOL:
1.	Jak bys hledal v korpusu doklady na slovnědruhový přechod vokativ → citoslovce. Popište postup a ukažte, jak byste odlišili vokativ od interjekce.
2.	K řadě citoslovcí existují pravidelně tvořená slovesa (Hrom prásk do stavení./ Hrom práskl do stavení.). Kontaktová slova (citoslovce/částice) tvoří samostatné výpovědi. Všimněme si, že hranice se rozostřuje tím, že ačkoliv u nich nedochází ke slovnědruhovému přechodu, mohou disponovat typicky flektivními morfy 2. osoby imperativu. Najděte v korpusu maximum dokladů na případy jako na/nate.