Okruhy otázek ke státní bakalářské zkoušce oboru Mediteránní studia
K ústní zkoušce si, prosím, přineste seznam přečtené literatury (v překladu i v originále).
Úvod do mediteránních studií
1.	a) Geografie a hydrologie Středomoří, základní ekologické otázky, historické názvy Středozemního moře (Tyrrhénské moře, Égeís, Mare nostrum)
b) Nositelé civilizace ve východním Středomoří:  Blízký východ, Egejská oblast, cesta civilizace do západního Středomoří (Foiníčané, Řekové). Vhodné studovat z knihy J. Buriana a P. Olivy: Dějiny starověkého Středomoří, a  J. Pečírka: Dějiny starověku I.
2.	Středomoří v nejstarším starověku (kultura mínójská a mykénská): tytéž učebnice.
3.	Přínos Řeků k rozvoji středomořské oblasti (od příchodu Dórů): tytéž učebnice a P. Oliva, Zrození řecké civilizace.
4.	Syntéza středomořských a blízkovýchodních civilizací v době helénismu (P. Oliva: Svět helénismu).
5.	Počátky civilizace v západním Středomoří (řecká kolonizace, Karthago, Etruskové) (Dějiny starověkého Středomoří).
6.	Vzestup římského impéria, jeho kultura, Řím jako středomořská velmoc. Obě základní učebnice a (J. Burian: Římské impérium).
7.	Krize římského impéria, barbarizace a rustikalizace středomořského prostoru (J. Bednaříková: Stěhování národů)
8.	Rozdělení Středomoří v době muslimské expanze v 7. stol. Muslimové v Egyptě, Španělsku a Itálii (J. Bednaříková: Stěhování národů a východ Evropy, str. 368-476 – chalífát na východě (Damašek, Bagdád) se vynechává).
9.	Mapa Středomoří od 5. do počátku  9. století (do obnovení  císařství na Západě) (Poslouží obě uvedené knihy J. Bednaříkové, dále: J. Bednaříková, Frankové a Evropa. str. 108-139.)
10.	Kultura al-Andalus, Byzance, italských měst do let 1453, respektive 1492 (Bednaříková, Stěhování národů a východ Evropy, uvedené strany; Dějiny středověku II-III, Praha: SPN 1968 – vysokoškolská učebnice, s. 69-75, 110-114, 117-121).
11.	Nové hodnoty renesančního člověka (kulturní vyzařování humanismu a renesance za Alpy) (Dějiny středověku II-III, Praha: SPN 1968 – vysokoškolská učebnice, kapitoly o humanismu a renesanci, s. 134-164, 183-198). 
12.	Středomořská politika velmocí novověku (základ koloniálního panství), Osmanská říše, sjednocování Itálie.
13.	Změny vyvolané 1. a 2. světovou válkou (rozklad koloniálního panství, sionismus).
14.	Mediteránní unie (politicky), kulturní sjednocení (Alexandrijská knihovna dnes).
15.	Zhodnocení významu mediteránního prostoru v historii lidstva.

Antická literatura
1.	Archaická epika (metra, doba vzniku, hlavní představitelé)
2.	Epika helénistického období
3.	Řecká lyrika (melika, elegie, iamb, epigram; diferenciace; hlavní představitelé)
4.	Attická tragédie (vývoj; charakteristika hlavních tragiků a jejich her)
5.	Řecká komedie (charakteristika vývojových etap; hlavní představitelé a jejich díla)
6.	Dějepisectví předattického období
7.	Dějepisectví helénistického období
8.	Attické řečnictví
9.	Filozofická literatura (počátky v předsókratovské době, sókratovsko-platónský dialog, aristotelské pojednání, helénistická filozofie)
10.	Bajka
11.	Nové žánry literatury helénistického období (zvl. idyla, román)
12.	Periodizace římské literatury a charakteristika jednotlivých období
13.	Začátky římské slovesnosti před r. 240 př. n. l.
14.	Římská epika (stručný přehled a charakteristika)
15.	Římské drama (jeho vzory, postavení v římské společnosti, hlavní představitelé)
16.	Satira v průběhu jednotlivých období
17.	Římská lyrika
18.	Římské dějepisectví
19.	Ciceronova literární činnost a její vliv na dlaší vývoj literatury
20.	Dvě básnické generace Augustova období
21.	Římská filozofie (zejm. Cicero, Seneka)
22.	Román 
Byzantská a řecká literatura
1.	Literatura a kultura rané Byzance a období ikonoklasmu (4. století – pol. 9. století): historiografie a kronikářství, hagiografie, hymnografie, poezie, charakteristika ikonoklastického období.
2.	Literatura a kultura v období tzv. makedonského encyklopedismu (pol. 9. století – počátek 11. století): Fótios, Konstantinos Porfyrogennetos, cyrilometodějská mise, Symeon Nový Teolog).
3.	Literatura a kultura v 11. století (Michael Psellos) a komnenovské renesance (do konce 12. století): historiografie a kronikářství, dobrodružný román, Digenis Akritas, satira, pronikání živého jazyka do literatury.
4.	Literatura a kultura palaiologovského období (od křižácké okupace do roku 1453): Maximos Planudes, klasicismus x humanismus, hésychasmus x racionalismus, platonismus x aristotelismus, historikové zániku Byzance.
5.	Kořeny novořecké literatury v pozdní Byzanci: literatura s fiktivními prvky, didaktická a moralizující poezie, Morejská kronika.
6.	Literatura krétské renesance (16.–17. století).
7.	Počátky novořecké literatury: jazyková otázka (Adamantios Korais, Jannis Psycharis), romantická poezie (Andreas Kalvos, Dionysios Solomos).
8.	Próza 2. poloviny 19. století (historické romantické romány, Emmanuil Roidis, generace 80. let a mravoličná povídka) a Kostis Palamas.
9.	Vývoj poezie v Řecku v 20. století: Konstantinos Kavafis, Odysseas Elytis, Jorgos Seferis, Jannis Ritsos.
10.	Řecká próza 20. století: generace 30. let, Nikos Kazantzakis, poválečná próza, překlady do češtiny. 
Středověk a renesance
1.	Co je latinská patristika, její nejvýznamnější autoři: význam Ambrosia Milánského (hymny) a Aurelia Augustina (jeho hlavní spisy) pro středověk.
2.	Kontinuita nebo diskontinuita mezi antickou a středověkou literaturou
3.	Rozpaky středověku nad recepcí antického dědictví.
4.	Renesance (období humanismu) před renesančním humanismem.
5.	Renesanční humanismus 
6.	Sbírka Carmina Burana 
7.	Gualter Casteillionský, Archipoeta, Hugo z Orléansu
8.	Vergilius – „nejkřesťanštější básník“ 
9.	Recepce Ovidia ve středověku
10.	Antické látky nejčastěji zpracovávané středověkými autory
11.	Rétorika – středověké dědictví antiky
12.	Ernst Robert Curtius „Evropská literatura a latinský středověk“
13.	Latinská literatura středověku a národní literatury (vztah, vliv)
14.	Antika a česká latinsky i (staro)česky psaná literatura středověku
15.	Kosmas a antika
16.	Tzv. raný humanismus v Čechách v době Karla IV., italské vlivy (Petrarca)