Podkladový materiál

k návrhu zákona, kterým se mění zákony č. 62/1988 Sb. a 44/1988 Sb.

ČÁST I.

Změna zákona o geologických pracích

č. 62/1988 Sb.

Čl. 1

Úprava znění § 20 a, odst. 2 a 4

Původní znění zákona

Zákon č. 62/1988 Sb. v platném znění § 20a neobsahuje.

Nově navržené znění zákona

(2) Právnická a podnikající fyzická osoba se dopustí správního deliktu dále tím, že nezajistí v zákonem stanovené lhůtě podklady pro zpracování návrhu na odpis zásob podle Horního zákona.

(4) Za správní delikt podle odstavce 2 se uloží pokuta do 20 000 000 Kč. Nezjedná-li právnická a podnikající fyzická osoba, které byla uložena pokuta za správní delikt podle odstavce 2, ve stanovené lhůtě nápravu, může jí být uložena další pokuta až do výše dvojnásobku uložené pokuty.

Zásadní nesouhlas

Zdůvodnění:

Návrh znění tohoto paragrafu je pro těžební organizace diskriminační a pro mnoho těžebních společností v podstatě likvidační. Těžební organizace je tímto zněním v podstatě donucena pod hrozbou vysoké pokuty zpracovat pro orgán státní správy na úseku životní prostředí podklady pro „vynucený“ odpis zásob ložiska, na kterém provádí svoji podnikatelskou činnost a tím v podstatě podklady pro svojí faktickou likvidaci z důvodu velmi pochybného obecného zájmu ochrany životního prostředí, které převyšuje zájem na vydobytí zásob ložiska.

Navíc odpis zásob stávající geologický zákon vůbec neřeší. Pokud by sankce za nedodání podkladů pro odpis zásob měla být řešena, tak pak pouze v rámci horního zákona § 14a, 14b nebo 14c , a to do částky max. 500 000 Kč.

ČÁST II

Změna horního zákona

č. 44/1988/Sb.

Čl. 2.

1. Úprava znění §11, odst. 3

Původní znění zákona

(3) Organizace je oprávněna nakládat s nerosty získanými při vyhledávání a průzkumu výhradních ložisek v rozsahu a za podmínek stanovených v povolení vydaném podle zvláštních předpisů.

Nově navržené znění zákona

Organizace je oprávněná nakládat s nerosty získanými při vyhledávání a průzkumu výhradních ložisek v rozsahu a za podmínek uvedených v rozhodnutí, kterým bylo stanoveno průzkumné území.

Bez připomínek

2. Úprava znění § 14a, odst. 2 písem. c

Původní znění zákona

Zásoby výhradního ložiska je možno odepsat:

c) jde-li o zásoby, jejichž dobývání by ohrozilo zákonem chráněné obecné zájmy, zejména ochranu životního prostředí a význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí těchto zásob.

Nově navržené znění zákona

Zásoby výhradního ložiska je možno odepsat, jde-li o zásoby, jejichž dobývání by prokazatelně ohrozilo zákonem chráněné obecné zájmy, zejména ochranu životního prostředí a význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí těchto zásob.

Pozměňovací návrh

Zásoby výhradního ložiska je možno odepsat, jde-li o zásoby, jejichž dobývání by prokazatelně ohrozilo zákonem chráněné obecné zájmy, zejména ochranu životního prostředí a význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí těchto zásob.

O posouzení, zda by dobývání zásob prokazatelně ohrozilo zákonem chráněné obecné zájmy, zejména ochranu životního prostředí a zda význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí těchto zásob, rozhodne příslušný orgán státní báňské správy na základě zpracovaných nezávislých znaleckých posudků. Zpracování znaleckých posudků hradí navrhovatel.

Zdůvodnění

Navržené znění vůbec neřeší, kdo rozhodne o tom, že zákonem chráněné obecné zájmy, zejména ochranu životního prostředí převažuje nad obecným zájmem na vydobytí zásob ložiska. Toto rozhodnutí nelze v žádném případě ponechat na subjektivním pohledu úředníka orgánu státní správy na úseku životního prostředí. Řešením je postup, kdy příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí sdělí organizaci ustanovení zákona chránící obecné zájmy, které by dobývání zásob ohrozilo, a na jehož základě navrhuje odpis zásob a předloží správní rozhodnutí příslušného orgánu státní báňské správy o veřejném zájmu, prokazující, že význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí ložiska. Znalecké posudky nemohou zatěžovat těžaře.

3. . Úprava znění § 14b, odst. 2

Původní znění zákona

(2) Návrh na odpis zásob výhradního ložiska podávají rovněž příslušné orgány státní správy na úseku životního prostředí. Úplnost návrhu na odpis zásob výhradního ložiska zajistí organizace.

Nově navržené znění zákona

(2)Návrh na odpis zásob výhradního ložiska podávají rovněž příslušné orgány státní správy na úseku životního prostředí. Příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí v žádosti o tyto podklady sdělí organizaci konkrétní důvod odpisu zásob podle § 14a odst. 2 písm. c. Údaje o množství bilančních a nebilančních zásob navržených k odpisu podle bloků zásob a kategorií a jejich kvalitativní charakteristiky, mapy a řezy s přehledně vyznačenými částmi ložiska, v nichž se navrhuje odpis zásob, a další grafické a písemné doklady o ložisku a zásobách navržených k odpisu je povinna ve čtyřech vyhotoveních zajistit organizace, a to nejpozději do 1 roku od jejich vyžádání příslušným orgánem státní správy na úseku životního prostředí. Organizace a příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí si náklady na pořízení těchto podkladů, jejichž výše může být ověřená znaleckým posudkem, rozdělí mezi sebe rovným dílem, pokud se nedohodnou jinak.  Ostatní náležitosti návrhu na odpis zásob, uvedených v odstavci 3, zajišťuje příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí.

Zásadní nesouhlas.

Pozměňovací návrh

(2) Návrh na odpis zásob výhradního ložiska podávají rovněž příslušné orgány státní správy na úseku životního prostředí. Příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí v žádosti o tyto podklady sdělí organizaci ustanovení zákona chránícího obecné zájmy, které by dobývání zásob ohrozilo a na jehož základě navrhuje odpis zásob a předloží správní rozhodnutí příslušného orgánu státní báňské správy o veřejném zájmu prokazující, že význam ochrany převyšuje zájem na vydobytí ložiska podle § 14a odst. 2 písm. c) tohoto zákona. Údaje o množství bilančních a nebilančních zásob navržených k odpisu podle bloků zásob a kategorií a jejich kvalitativní charakteristiky, mapy a řezy s přehledně vyznačenými částmi ložiska, v nichž se navrhuje odpis zásob ve čtyřech vyhotoveních a další grafické a písemné doklady o ložisku a zásobách navržených k odpisu je povinna zajistit organizace nejpozději do 2 let od jejich vyžádání příslušným orgánem státní správy na úseku životního prostředí. Náklady na pořízení těchto podkladů, jejichž výše může být ověřena znaleckým posudkem, nese navrhovatel. Ostatní náležitosti návrhu na odpis zásob uvedené v odstavci 3 zajišťuje příslušný orgán státní správy na úseku životního prostředí.“

Zdůvodnění

Návrh nového znění tohoto paragrafu je naprosto tendenční a měl by za následek hromadný nárůst žádostí o odpis zásob ložisek nerostných surovin nebo jejich částí, proti vůli těžebních organizací jako vlastníků dobývacích prostorů podle představ různých ekologických aktivistů a skupin, kterým orgány státní správy , na úseku životního prostředí velmi rády podléhají. Realizací odpisů těchto zásob by došlo ke zmaření podnikatelských plánů společností bez možnosti jejich obrany, a de facto by tím byl zahájen nedobrovolný útlum části ložisek, který by sebou nesl nejen ztrátu potencionálního zisku, ale i náklady na jeho realizaci. Tyto náklady by samozřejmě musel nést báňský podnikatel, aniž by tyto náklady svou činností vyvolal. Pokud by takto mohl stát rozhodnout, měl by uhradit těžební společnosti veškeré vynaložené náklady, včetně nákladů na likvidaci a příslušný ušlý zisk.

U privátních těžebních společností se navíc jedná o nepřípustnou snahu státu donutit tyto společnosti zákonem ke zveřejnění důvěrných  informací o zásobách ložiska, na kterém hospodaří a od kterých je odvozena hodnota této privátní těžební společnosti. V tomto případě již může jít o nekalou soutěž ze strany konkurence se souhlasem státu získat podrobné údaje o té které těžební společnosti a její de facto následnou likvidaci.

Při přijetí navrženého znění zákona bez úhrady veškerých nákladů a ušlého zisku těžebním společnostem ze strany státu hrozí reálné riziko arbitráží a soudů těžařů se státem, kdy požadované finanční náhrady mohou dosahovat i desítky mld. Kč.

Úplně absurdní je ustanovení o úhradě podkladů pro odpis zásob, kdy se má těžební organizace podílet 50 % na úhradě podkladů, které musí sama zpracovat pro tuto svojí de facto likvidaci, přičemž nemá vůbec žádnou možnost ochrany a navíc jí hrozí likvidační sankce 20 mil. Kč s možností zvýšení na dvojnásobek.

4.Úprava znění § 17, kde se za odstavec 7 vkládá nový odstavec 8, který zní:

Nově navržené znění zákona

V § 17 se za odstavec 7 vkládá nový odstavec 8, který zní:

„(8) Rozhodnutí o stanovení, změně nebo zrušení chráněného ložiskového území podle odstavců 1 a 7 zasílá Ministerstvo životního prostředí příslušnému katastrálnímu úřadu k zápisu změny způsobu ochrany nemovitosti do katastru nemovitostí.“

Dosavadní odstavec 8 se označuje jako odstavec 9.

Pozměňovací návrh

„(8) Rozhodnutí o stanovení, změně nebo zrušení chráněného ložiskového území podle odstavců 1 a 7 zasílá Ministerstvo životního prostředí příslušnému katastrálnímu úřadu k zápisu, který provede zápis změny způsobu ochrany nemovitosti do katastru nemovitostí.“.

Dosavadní odstavec 8 se označuje jako odstavec 9.

5.  Úprava znění  § 20 – Nakládání s pozemky

Původní znění zákona

(1) Subjektu, kterému byl stanoven dobývací prostor, který se nachází na pozemku ve vlastnictví státu, vzniká právo, aby s ním správní úřad, právnická osoba nebo její organizační složka, která s takovým pozemkem hospodaří nebo jej má ve správě, uzavřela dohodu o pronájmu pozemku na dobu předpokládaného dobývání ložiska nebo kupní smlouvu o prodeji pozemku. Žádost obsahující specifikaci pozemku údaji podle katastru nemovitostí adresována správnímu úřadu, právnické osobě nebo její organizační složce, která s pozemkem hospodaří nebo jej spravuje a  doložená potvrzením Českého báňského úřadu, že žadateli byl stanoven dobývací prostor, musí být podána nejpozději do 60 dnů od účinnosti rozhodnutí o stanovení dobývacího prostoru. Český báňský úřad potvrzení nevydá k pozemku v dobývacím prostoru, kde proběhne pouze hlubinná těžba, jestliže požadovaný pozemek nemůže být hornickou činností ohrožen. Dále musí být žádost doložena souhlasným stanoviskem obce, na jejímž katastrálním území se pozemek nachází.

(2) Subjekt, kterému bylo vydáno oprávnění k hornické činnosti, má přednost před ostatními zájemci o pronájem nebo prodej pozemku ve vlastnictví státu, který se nachází ve stanoveném chráněném ložiskovém území. Žádost obsahující specifikaci pozemku údaji podle katastru nemovitostí adresována správnímu úřadu, právnické osobě nebo její organizační složce, která s takovým pozemkem hospodaří nebo jej spravuje a doložená potvrzením Ministerstva životního prostředí, ve kterém musí být uvedeno, že žadateli bylo stanoveno chráněné ložiskové území, musí být podána nejpozději do doby podání návrhu na stanovení dobývacího prostoru. Dále musí být žádost doložena souhlasným stanoviskem obce, na jejímž katastrálním území se pozemek nachází.

(3) V případě prodeje podle odstavců 1 a 2 se pozemek převádí za cenu, která je v daném místě a čase obvyklá.

Nově navržené znění zákona

§ 20 se zrušuje

Zásadní nesouhlas.

Pozměňovací návrh

V § 20 se v prvním a druhém odstavci poslední věta zrušuje.

Zdůvodnění

Stát, jako vlastník nerostného bohatství, výhradních ložisek, si ustanovením § 20 vytvořil jednu z podmínek zmenšení střetu zájmů při procesu povolování hornické činnosti tím, že nabídl svůj majetek, pozemky v jeho vlastnictví, přednostně těm, kteří se budou na dobývání podílet. Jeho rušení je nesmyslné, nepochopitelné a je důkazem, že návrh zákona skutečně směřuje k ukončení dobývání ložisek nerostů v Čechách a ovládnutí podnikání v hornictví různými aktivisty zastřešovanými orgány ochrany životního prostředí.

Současně navrhujeme zrušení poslední věty druhého a třetího odstavce, která je nesystémová. Žádný zákon nezmocňuje obecní úřad vydávat souhlasné stanovisko k převodu pozemků třetích osob z jednoho vlastníka na druhého, tak proč má být v horním zákoně takový právnický exces při převodu nebo nájmu pozemku ve vlastnictví státu. Proč stát své právo nakládat se svým vlastnictvím podmiňuje souhlasným stanoviskem kohokoli. Vytvořilo se tak nerovné postavení státu vůči třetím osobám.

Těžební organizaci musí zůstat přednostní právo na prodeji pozemků ve vlastnictví státu v dobývacím prostoru, jehož je nositelem. Je to jeden z mála nástrojů, které těžební organizace mají, a které alespoň v minimálním rozsahu nezpůsobí výrazný nárůst účastníků řízení o povolení hornické činnosti a případných nesouhlasů těchto účastníků s těžbou na ložisku jako v případě, že by bylo ze zákona umožněno prodat tyto státní pozemky v dobývacím prostoru komukoliv a to i v případě, že by šlo o spekulativní nákupy s cílem zastavit hornickou činnost na ložisku jako účastník řízení o povolení hornické činnosti.

6.Úprava znění § 24 odst. 11,

Původní znění zákona

(11) Pokud organizace, které vzniklo oprávnění k dobývání výhradního ložiska podle odstavce 1, nepožádá do tří let od doby vzniku tohoto oprávnění obvodní báňský úřad o povolení hornické činnosti, může obvodní báňský úřad rozhodnout, že se organizaci oprávnění odnímá

Nově navržené znění zákona

Obvodní báňský úřad zahájí řízení o odnětí oprávnění, pokud:

a)      organizace, které vzniklo oprávnění k odbývání výhradního ložiska podle odst. 1, nezíská povolení k hornické činnosti podle zvláštního právního předpisu do 15 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o stanovení dobývacího prostoru, nebo

b)      organizace, na kterou bylo oprávnění k dobývání výhradního ložiska smluvně převedeno podle § 27 odst. 7  nepožádá o povolení hornické činnosti podle zvláštního právního předpisu do 3 let ode dne oznámení tohoto převodu obvodnímu báňskému úřadu.

Zásadní nesouhlas

Pozměňovací návrh

§ 24 odst. 11, včetně poznámky pod čarou č. 12d), zní:

„(11) Pokud organizace, které vzniklo oprávnění k dobývání výhradního ložiska podle odstavce 1, nebo organizace, na kterou bylo toto oprávnění smluvně převedeno podle § 27 odst. 7 tohoto zákona, nezíská pro svoji nečinnost do 15 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o stanovení dobývacího prostoru nebo ode dne právní moci předchozího souhlasu k převodu dobývacího prostoru a účinnosti smlouvy o převodu dobývacího prostoru povolení hornické činnosti podle zvláštního předpisu12d), obvodní báňský úřad zahájí řízení o odnětí oprávnění. Tuto lhůtu lze prodloužit nejvýše o 3 roky.“

Poznámka pod čarou č. 12d) zní:

„12d) § 2 zákona č. 61/1988 Sb., ve znění zákona č. 542/1991 Sb., zákona č. 315/2001 Sb.
a zákona č. 206/2002 Sb.“

Zdůvodnění

Současná právní úprava báňských předpisů neumožňuje těžební organizaci provádět jakékoliv průzkumné a těžební práce na ložisku v případě, že místně příslušné municipality nebo občanská sdružení s těmito záměry nesouhlasí, a to i bez jakéhokoliv racionálního důvodu. Tímto postupem mohou jako účastníci řízení o povolení hornické činnost, nebo účastníci v procesu E.I.A. blokovat provádění podnikatelských záměrů těžebních organizací po celou řadu let.

V případě, že by byla zákonem ustanovena možnost zrušení těžebních oprávnění organizace, která vlastní DP, pokud do 15ti let od stanovení DP nezahájí hornickou činnost, není pro místní municipality, spojené s ekologickými iniciativami, žádný problém po toto období veškeré podnikatelské záměry těžebních organizací na svěřeném ložisku úspěšně vetovat a docílit tak po 15ti letech zrušení stanoveného DP.

Akceptací navrženého znění tohoto § by došlo k fatálnímu dopadu do těžebního podnikatelského prostředí vč. zmaření již vložených značných finančních prostředků těžebních organizací do projekce a přípravy jim svěřených ložisek před vlastní těžbou bez možnosti náhrady. Jednalo by se o ohrožení vlastní existence řady těžebních organizací.

§ 24, odst. 12

Nově navržené znění zákona

Lhůty podle odstavce 11 může Obvodní báňský úřad na žádost organizace prodloužit, a to nejvýše o 3 roky, jestliže na základě nově zjištěných skutečností nejsou lhůty podle odstavce 11 dostatečné k vydání rozhodnutí o povolení hornické činnosti, a organizace postupuje v souladu s rozhodnutím o stanovení dobývacího prostoru.

Bez připomínek.

7. Úprava znění § 27, odst. 7

Původní znění zákona

(7) Organizace může smluvně převést dobývací prostor na jinou organizaci po předchozím souhlasu obvodního báňského úřadu; ustanovení § 24 odst. 11 o tříleté lhůtě pro požádání o povolení hornické činnosti zde platí obdobně. Převedení dobývacího prostoru, doložené stejnopisem smlouvy, oznámí převádějící organizace obvodnímu báňskému úřadu.

Nově navržené znění zákona

Organizace může smluvně převést dobývací prostor na jinou organizaci po předchozím souhlasu obvodního báňského úřadu. Převedení dobývacího prostoru, doložené stejnopisem smlouvy, oznámí převádějící organizace obvodnímu báňskému úřadu.

Bez připomínek.

8. Úprava znění § 28, doplnění odstavce 8

Původní znění zákona

(8) V rozhodnutí o stanovení dobývacího prostoru vymezí obvodní báňský úřad dobývací prostor a stanoví podmínky, kterými se zabezpečí zákonem chráněné obecné zájmy v území, a rozhodne o námitkách účastníků řízení.

Nově navržené znění zákona

V § 28 se na konci odstavce 8 doplňuje věta, Rozhodnutí o stanovení, změně a zrušení dobývacího prostoru zasílá obvodní báňský úřad příslušnému katastrálnímu úřadu k zápisu změny způsobu využití a způsobu ochrany nemovitosti do katastru nemovitostí.

Pozměňovací návrh

V § 28 se na konci odstavce 8 doplňuje věta, Rozhodnutí o stanovení, změně a zrušení dobývacího prostoru zasílá obvodní báňský úřad příslušnému katastrálnímu úřadu k zápisu, který provede zápis změny způsobu využití a způsobu ochrany nemovitosti do katastru nemovitostí.

Zdůvodnění

Navrhované znění ukládá povinnost katastrálnímu úřadu k  zápisu.

9. Úprava znění § 28, odst. 10

Původní znění zákona

Platné znění horního zákona č. 44/1988 Sb. - § 28 odst. 10 neobsahuje.

Nově navržené znění zákona

V § 28 se doplňuje odst. 10, který zní:

Zrušení dobývacího prostoru v řízení zahájeném podle § 24 odst. 11 je možné pouze za náhradu. Výše této náhrady musí též zohledňovat náklady, které subjekt, kterému byl stanoven dobývací prostor, již vynaložil.

Bez připomínek.

Podpůrné zdůvodnění pro nově navřené znění

V souvislosti se stanovením DP vzniknou organizaci značné náklady, a to zejména na geologický průzkum, řešení střetů zájmů, proces E.I.A,  přípravné práce související s dobýváním ložiska, např. povrchová výstavba, inženýrské sítě, otvírka a příprava ložiska, aj.  Pokud se jedná o DP nebo části DP, na který dosud nebyla zahájená hornická činnost, je nezbytné si uvědomit, že vytěžitelné zásoby ložiska jsou významnou složkou, od které se odvíjí hodnota akcií nebo hodnota společnosti. Případný pokles ceny akcií nebo hodnoty společnosti z titulu zrušení DP nebo části DP, a tím i odepsání zásob v tomto DP je nezbytné chápat stejně, jako zohlednění nákladů na stanovení DP nebo přípravu hornické činnosti a dobývání ve stanoveném DP.

10. Úprava znění §32a, odst. 1

Původní znění zákona

(1) Organizace je povinna zaplatit na účet příslušného obvodního báňského úřadu8) roční úhradu z dobývacího prostoru za každý i započatý hektar plochy dobývacího prostoru ve vymezení na povrchu. Výši úhrady z dobývacího prostoru v rozmezí 100 Kč až 1 000 Kč na hektar, odstupňovanou s přihlédnutím ke stupni ochrany životního prostředí dotčeného území, charakteru činnosti prováděné v dobývacím prostoru a jejímu dopadu na životní prostředí, stanoví vláda nařízením. Tuto úhradu převede obvodní báňský úřad obci, na jejímž území se dobývací prostor nachází. Je-li dobývací prostor umístěn na území více obcí, rozdělí obvodní báňský úřad příjem podle poměru částí dobývacího prostoru na území jednotlivých obcí.

Nově navržené znění zákona

… Výši úhrady z dobývacího prostoru v rozmezí 100 Kč až 1 000 Kč za hektar a způsob jejího výpočtu, odstupňovanou s přihlédnutím ke stupni ochrany životního prostředí dotčeného území, charakteru činností prováděné v dobývacím prostoru, a jejím dopadu na životní prostředí stanoví vláda nařízením.

Bez připomínek.

11. Úprava znění § 32a, odst. 4

Původní znění zákona

(4) Z výnosu úhrady podle odstavce 2 převede obvodní báňský úřad 25% do státního rozpočtu České republiky, ze kterého budou tyto prostředky účelově použity k nápravě škod na životním prostředí způsobených dobýváním výhradních i nevyhrazených ložisek, a zbývajících 75 % převede obvodní báňský úřad do rozpočtu obce.

Nově navržené znění zákona

V § 32a, odst. 4 se slova „výhradních i nevyhrazených“ zrušují a za slovo „ložisek“ se doplňuje slovo „nerostů“.

Bez připomínek.

Čl. 3

Přechodná ustanovení

Přechodná ustanovení

Nově navržené znění zákona

odst. 1 (1) V případě rozhodnutí o stanovení dobývacích prostorů, která nabyla právní moci přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, a u kterých nebude zahájena hornická činnost do 15 let ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, obvodní báňský úřad zahájí řízení o odnětí oprávnění k dobývání výhradního ložiska.

Zásadní nesouhlas.

Pozměňovací návrh

V případě rozhodnutí o stanovení dobývacích prostorů nebo právní moci předchozího souhlasu k převodu dobývacího prostoru a účinnosti smlouvy o převodu dobývacího prostoru, které nabyly právní moci přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, a u kterých nebude pro nečinnost organizace zahájená hornická činnost do 15 let ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, obvodní báňský úřad zahájí řízení o odnětí oprávnění k dobývání výhradního ložiska.

Zrušení dobývacího prostoru v řízení podle tohoto ustanovení je možné pouze za náhradu. Výše této náhrady musí též zohledňovat náklady, které subjekt, kterému byl stanoven dobývací prostor, již vynaložil.

Zdůvodnění

Pro tento bod platí stanovisko, uvedené výše v plném rozsahu.

Návrh znění zákona

odst. 2 (2) Dohody o pronájmu pozemku nebo kupní smlouvy o prodeji pozemku sjednané podle § 20 tohoto zákona před nabytím účinnosti tohoto zákona zůstávají v platnosti.

Vypustit, vzhledem k ponechání § 20 v zákoně.

Závěr

Je zarážející, že tak významná novela zákona č. 44/1988 Sb., která bude mít velmi negativní vliv na všechny těžební organizace v ČR byla připravována naprosto nekoncepčně, tendenčně a bez jakýchkoliv konzultací se zástupci těžařů (Zaměstnavatelský svaz důlního a naftového průmyslu, Těžební unie, Těžařská komora), přičemž v seznamu konzultovaných subjektů dle Závěrečné zprávy „Analýza dopadů novely…“, zpracované MŽP a přiložené k materiálům pro vládu ČR jsou uvedeny obce Doubrava, Trojanovice, občanská sdružení působící v oblasti ochrany ŽP např. hnutí Naše Beskydy, Ekologický právní servis, hnutí GREENPEACE,  Správa CHKO Beskydy, atd.

Jedná se tedy o novelu zákona zpracovanou výhradně z pohledu ekologických organizací a na jejich objednávku, bez ohledu na dopady, které tato novela bude mít na těžební organizace, zaměstnanost, ekonomiku státu a regionů a státní rozpočet.

Tento návrh zákona ovlivňuje podnikatelské prostředí negativním a zásadním způsobem, a to nad rámec běžný v EU a demokratickém světě tím, že významně omezuje nebo likviduje práva těžebním organizacím již udělaná. Umožněním administrativního omezení nebo odejmutí oprávnění bude ohrožen i průběh zahlazování následků hornické činnosti.

Na vynuceně ukončených provozech bude stát následně financovat sanace a rekultivace, dále hrozí státu žaloby na ochranu práv podnikatelů, včetně mezinárodních arbitráží a žalob na ochranu zahraničních investic.

Je nepochopitelné, že přes všechny tyto negativní jevy, které tato novela těžebním společnostem způsobí se stát snaží o její schválení a realizaci.